title: Odluka Vijeća (EU) 2021/1101 od 20. svibnja 2021. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine

text:
                  6.7.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 238/79

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1101
         od 20. svibnja 2021.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 168. stavak 5. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     U članku 21. stavku 1. drugom podstavku Ugovora o Europskoj uniji navodi se da Unija nastoji razvijati odnose i graditi partnerstva s trećim zemljama i međunarodnim, regionalnim ili globalnim organizacijama s kojima dijeli načela iz članka 21. stavka 1. prvog podstavka. Tim drugim podstavkom predviđa se i da Unija promiče multilateralna rješenja zajedničkih problema, osobito u okviru Ujedinjenih naroda.

                     (2)

                     Na temelju članka 168. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Unija i države članice podupiru suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama nadležnima u području javnog zdravstva.

                     (3)

                     Ustav Svjetske zdravstvene organizacije („Sporazum”) stupio je na snagu 7. travnja 1948.

                     (4)

                     Na temelju članka 60. Sporazuma Svjetska zdravstvena skupština može donositi odluke većinom glasova nazočnih članova Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) koji glasuju.

                     (5)

                     Na svojoj 74. sjednici, koja počinje 24. svibnja 2021., Svjetska zdravstvena skupština treba donijeti odluku o organizaciji međuvladinog sastanka radi izrade Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i radi pregovora o njoj.

                     (6)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Svjetskoj zdravstvenoj skupštini jer će se odlukom Svjetske zdravstvene skupštine utvrditi sposobnost Unije da zajedno sa svojim državama članicama sudjeluje u izradi Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i u pregovorima o njoj te da potencijalno postane stranka te konvencije kao organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju.

                     (7)

                     Sudjelovanje Unije u izradi Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i u pregovorima o njoj te njezino moguće pristupanje Konvenciji uz države članice Unije doprinijet će jačanju međunarodne suradnje u odgovoru na pandemije u okviru sustava Ujedinjenih naroda.

                     (8)

                     U skladu s člankom 168. stavkom 7. UFEU-a, tijekom cijelog pregovaračkog procesa trebalo bi poštovati odgovornosti država članica za utvrđivanje svoje zdravstvene politike te organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite.

                     (9)

                     Stajalište Unije izražavaju države članice Unije koje su članice Svjetske zdravstvene skupštine,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine jest sljedeće:
            Europska unija podupire uspostavu postupka Svjetske zdravstvene organizacije za novu Okvirnu konvenciju o pripravnosti i odgovoru na pandemiju te joj se mora dopustiti, u okviru nadležnosti Unije, da sudjeluje kao ugovorna stranka tog ugovora.
            Odlukom Svjetske zdravstvene skupštine kojom se utvrđuju postupovni aspekti pregovora mora se omogućiti sudjelovanje Unije u pregovaračkom procesu u pogledu pitanja u nadležnosti Unije, s ciljem mogućeg pristupanja Unije Konvenciji kao organizacije za regionalnu gospodarsku integraciju.
            To bi se sudjelovanje trebalo postići uključivanjem posebnih upućivanja u glavni tekst odluke kojima se pojašnjava da je svako međuvladino tijelo uspostavljeno za izradu Konvencije i pregovore o njoj otvoreno za sudjelovanje organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju.

            Članak 2.
            Stajalište iz članka 1. izražavaju države članice Unije koje su članice Svjetske zdravstvene organizacije, djelujući zajednički u ime Unije.

            Članak 3.
            Ova je Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A. SANTOS SILVA


title: Odluka Vijeća (EU) 2021/1102 od 28. lipnja 2021. o zahtjevu Komisiji da podnese studiju o stanju i opcijama Unije u vezi s uvođenjem, evaluacijom, proizvodnjom, stavljanjem na tržište i uporabom sredstava za biološku kontrolu beskralježnjaka na području Unije i prijedlog ako to bude potrebno s obzirom na rezultate studije

text:
                  6.7.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 238/81

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1102
         od 28. lipnja 2021.
         o zahtjevu Komisiji da podnese studiju o stanju i opcijama Unije u vezi s uvođenjem, evaluacijom, proizvodnjom, stavljanjem na tržište i uporabom sredstava za biološku kontrolu beskralježnjaka na području Unije i prijedlog ako to bude potrebno s obzirom na rezultate studije
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 241.,
         budući da:

                     (1)

                     Sredstva za biološku kontrolu prirodni su neprijatelji, antagonistični ili konkurentni organizmi ili drugi organizmi koji se upotrebljavaju za suzbijanje organizama štetnih za bilje, uključujući karantenske štetne organizme, izravno ili neizravnim kontroliranjem njihovih vektora, korova i invazivnih stranih vrsta bilja.

                     (2)

                     Za potrebe ove Odluke obuhvaćena su samo sredstva za biološku kontrolu beskralježnjaka poput insekata, uključujući mužjake sterilnih kukaca, vrste grinja i nematoda (BCA-ovi).

                     (3)

                     Države članice uvelike se razlikuju kada je riječ o njihovim pristupima i vrstama propisa koje primjenjuju na otpuštanje, evaluaciju i kretanje BCA-ova. Međutim, BCA-ovi ne poznaju granice i mogu se širiti izvan područja na koje su namjerno bili pušteni u svrhu suzbijanja organizama štetnih za bilje, korova i invazivnih stranih vrsta bilja.

                     (4)

                     BCA-ovi, koji se često upotrebljavaju u proizvodnji u staklenicima, imaju sve veću važnost u održivoj poljoprivredi i šumarstvu, posebice u provedbi integrirane zaštite bilja i ekološke poljoprivrede. Održivi poljoprivredni sustavi znatno doprinose prelasku Unije na održive prehrambene sustave, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” i Komunikaciji Komisije o „Europskom zelenom planu”, te uz potporu buduće zajedničke poljoprivredne politike. Uporaba BCA-ova u ovom kontekstu doprinosi smanjenju ovisnosti o kemijskim sredstvima za zaštitu bilja.

                     (5)

                     Cilj Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća (1) je zaštititi Uniju od unošenja novih štetnih organizama te učinkovitije rješavati problem postojećih štetnih organizama. Politika zdravlja bilja sadržana u toj uredbi posebno je usmjerena na otkrivanje novih organizama štetnih za bilje diljem svijeta, sprečavanje ulaska takvih organizama štetnih za bilje na područje Unije te, u slučaju njihova unosa, rano otkrivanje i iskorjenjivanje.

                     (6)

                     Ulazak, udomaćivanje i širenje organizama štetnih za bilje mogu ugroziti održivost poljoprivrede, šuma, prirodnih okružja, bioraznolikosti i ekosustava. Globalna trgovina, kretanje ljudi, klimatske promjene i ekstremne vremenske pojave povećavaju raširenost štetnih organizama i fitosanitarne rizike. Nove egzotične vrste štetnih organizama također su prijetnja postojećim Unijinim poljoprivrednim i šumarskim proizvodnim sustavima te autohtonoj flori i fauni. Unos prirodnog neprijatelja iz regije iz koje štetni organizam potječe može doprinijeti odgovarajućoj strategiji kontrole, ali može predstavljati rizik za autohtonu floru i faunu. Stoga je prije uvođenja bilo kojeg BCA-a potrebno provesti znanstvenu procjenu mogućih učinaka na zdravlje bilja i bioraznolikost, uporabom standardne metode, uključujući moguće neželjene učinke na vrste koje nisu ciljane, ekosustave i bioraznolikost općenito.

                     (7)

                     Jasno je da je uporaba BCA-ova sve veća jer je njihova potražnja sve veća među poljoprivrednicima, upraviteljima zelenim površinama i vrtlarima koji nastoje smanjiti svoju ovisnost o kemijskim sredstvima za zaštitu bilja.

                     (8)

                     Međunarodne organizacije, a posebice Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda putem Međunarodne konvencije o zaštiti bilja (IPPC) i Europska i mediteranska organizacija za zaštitu bilja (EPPO) razvile su međunarodne fitosanitarne norme i smjernice za sigurnu uporabu BCA-ova te imaju važnu ulogu u razvoju normi za analizu rizika i istraživanje.

                     (9)

                     Proizvođači BCA-ova, uključujući mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) pružaju inovativna i posebna rješenja za zaštitu usjeva. Kontrola kvalitete BCA-ova ključan je zahtjev za osiguravanje njihove sigurnosti i učinkovitosti.

                     (10)

                     Dosljednijim pristupom među državama članicama mogao bi se olakšati razvoj sigurnih BCA-ova i njihov pristup tržištu. To bi pomoglo u stvaranju prilika za poljoprivredne i šumarske proizvodne sustave te za suzbijanje organizama štetnih za bilje, uz istodobno osiguravanje zaštite zdravlja i okoliša.

                     (11)

                     Vijeće smatra da je studija o stanju i opcijama Unije u vezi s uvođenjem, evaluacijom, proizvodnjom, stavljanjem na tržište i uporabom BCA-ova na području Unije potrebna za poboljšanje njihove dostupnosti i pristupačnosti za korisnike, uz istodobno jamčenje sigurnosti ljudi, životinja, biljaka, okoliša i opskrbe hranom, u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (2), a posebice s njegovim stavkom 10. o primjeni članaka 225. i 241. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

                     (12)

                     Takve opcije mogu uključivati procjenu potencijala za usklađivanje kriterija, postupaka i donošenja odluka u Uniji; za programe Unije za istraživanje, inovacije i širenje znanja te za pojačanu suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kako bi se ubrzao pristup tržištu i povećala dostupnost BCA-ova; te za potporu ulaganjima, inovacijama i sigurnoj uporabi BCA-ova pri suzbijanju organizama štetnih za bilje, kao prvi korak prema usklađenoj definiciji šireg koncepta biološke kontrole,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Vijeće zahtijeva od Komisije da do 31. prosinca 2022. podnese studiju o stanju u vezi s uvođenjem, proizvodnjom, evaluacijom, stavljanjem na tržište i uporabom BCA-ova na području Unije. Trebalo bi evaluirati i mogućnosti usklađivanja postupaka na cijelom teritoriju Unije kako bi se olakšalo promicanje uvođenja BCA-ova i njihov pristup tržištu, podržalo ulaganje u BCA-ove i inovacije u tom području te doprinijelo sigurnoj uporabi BCA-ova, među ostalim ako su potrebni za kontrolu karantenskog štetnog organizma, kako su odredila tijela nadležna za zdravlje bilja.

            Članak 2.
            Vijeće zahtijeva od Komisije da podnese prijedlog ako to bude potrebno s obzirom na rezultate studije ili da na drugi način obavijesti Vijeće o svim mogućim mjerama daljnjeg postupanja u vezi sa studijom.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Luxembourgu 28. lipnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               M. do C. ANTUNES

            (1)  Uredba (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje i o izmjeni uredaba (EU) br. 228/2013, (EU) br. 652/2014 i (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 69/464/EEZ, 74/647/EEZ, 93/85/EEZ, 98/57/EZ, 2000/29/EZ, 2006/91/EZ i 2007/33/EZ (SL L 317, 23.11.2016., str. 4.).

            (2)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).


title: Odluka Komisije (EU) 2021/1112 оd 25. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2013/767/EU u pogledu produljenja mandata organizacija članica skupina za civilni dijalog koje se bave pitanjima zajedničke poljoprivredne politike

text:
                  7.7.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 239/24

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/1112
         оd 25. lipnja 2021.
         o izmjeni Odluke 2013/767/EU u pogledu produljenja mandata organizacija članica skupina za civilni dijalog koje se bave pitanjima zajedničke poljoprivredne politike
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 2. UEU-a Odlukom Komisije 2013/767/EU (1) utvrđen je okvir za građanski dijalog o pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku.

                     (2)

                     Organizacije članice skupina za građanski dijalog (2) imenovane su na mandat od sedam godina, koji istječe u srpnju 2021. Međutim, rok za obnovu mandata tih organizacija članica podudara se sa završnom fazom međuinstitucijskih pregovora o novoj zajedničkoj poljoprivrednoj politici, koja će se primjenjivati od 2023. Nadalje, ishod reforme zajedničke poljoprivredne politike, nakon koje će uslijediti donošenje niza provedbenih i delegiranih akata, trebao bi utjecati na novu strukturu skupina za građanski dijalog.

                     (3)

                     Postojeći sustav skupina za građanski dijalog odgovara trenutačnoj strukturi poljoprivrednog zakonodavstva Unije. U skladu s logikom Uredbe (EU) 2020/2220 Europskog parlamenta i Vijeća (3), kojom se uređuje prelazak na novu zajedničku poljoprivrednu politiku a većina trenutačno primjenjivih pravila produljuje do kraja 2022., mandat organizacija članica stoga bi trebalo produljiti do 31. prosinca 2022.

                     (4)

                     Sastav skupina za građanski dijalog trebao bi u razdoblju produljenja mandata njihovih organizacija članica ostati nepromijenjen. Međutim, organizacije članice trebale bi moći slobodno odlučiti žele li se u tom razdoblju povući iz članstva.

                     (5)

                     Kako bi se operativnost skupina za građanski dijalog u razdoblju produljenja mandata njihovih organizacija članica poboljšala, te u skladu sa standardnom praksom za stručne skupine Komisije, predsjedanje skupinama za građanski dijalog trebala bi preuzeti Komisija. Nadalje, određene aranžmane u pogledu dnevnog reda i zapisnika sastanaka trebalo bi radi dosljednosti uskladiti s praksom koja se primjenjuje u drugim stručnim skupinama.

                     (6)

                     Odluku 2013/767/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka 2013/767/EU mijenja se kako slijedi:

                        (1)

                        u članku 3. briše se stavak 2.;

                        (2)

                        u članku 4. stavku 5. uvodna formulacija zamjenjuje se sljedećim:
                        „Mandat organizacija članica istječe 31. prosinca 2022. Unutar skupine organizaciju članicu moguće je zamijeniti u sljedećim slučajevima:”;

                        (3)

                        članak 5. mijenja se kako slijedi:

                                    (a)

                                    stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „1.   Sastancima predsjedava predstavnik Komisije.”;

                                    (b)

                                    brišu se stavci 2. i 3.;

                                    (c)

                                    u stavku 4. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                       „4.   Na kraju rasprave skupine ne glasuje se.”;

                                    (d)

                                    stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „5.   Zapisnik o raspravi o pojedinim točkama dnevnog reda i o mišljenjima skupine mora biti smislen i potpun. Zapisnik sastavlja tajništvo, a za njega je odgovoran predsjednik.”;

                                    (e)

                                    stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „7.   Glavni direktor može pozvati stručnjake koji nisu članovi skupine, a stručni su u području uvrštenom na dnevni red skupine, da sudjeluju u radu skupine ili radne skupine na ad hoc osnovi. Osim toga, predstavnik Komisije može dodijeliti status promatrača pojedincima ili organizacijama kako su definirane člankom 4. stavkom 2. ako njihovo sudjelovanje ne ugrožava ravnotežu skupina ili radnih skupina. Oni imaju pravo govoriti kad im predsjedavajući da riječ.”;

                                    (f)

                                    stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „10.   Svi relevantni dokumenti, uključujući dnevni red, zapisnike i podneske sudionika, stavljaju se na raspolaganje u registru stručnih skupina Komisije i drugih sličnih subjekata ili se u njemu navodi poveznica na namjenske internetske stranice na kojima ih se može pronaći. Pristup namjenskim internetskim stranicama ne smije se uvjetovati registracijom korisnika niti ograničavati na neki drugi način. Prije svega, dnevni red i drugi relevantni popratni dokumenti objavljuju se pravodobno prije održavanja sastanka te se potom na vrijeme objavljuje i zapisnik. Izuzeća od objave predviđena su samo ako se procijeni da bi se objavljivanjem dokumenta ugrozila zaštita javnog ili privatnog interesa kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).”.

                                       (*1)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.)."

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2021.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Odluka Komisije 2013/767/EU оd 16. prosinca 2013. o utvrđivanju okvira za građanski dijalog o pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku i stavljanju izvan snage Odluke 2004/391/EZ (SL L 338, 17.12.2013., str. 115.).

            (2)  Na institucijskoj razini skupine za građanski dijalog su stručne skupine Komisije u smislu Odluke Komisije C(2016) 3301.

            (3)  Uredba (EU) 2020/2220 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba za potporu iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) u godinama 2021. i 2022. i izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu sredstava i primjene u godinama 2021. i 2022. te Uredbe (EU) br. 1308/2013 u pogledu sredstava i raspodjele takve potpore u godinama 2021. i 2022. (SL L 437, 28.12.2020., str. 1.).


               7.7.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 270/117

      P9_TA(2020)0001
      Brojčani sastav odbora
      Odluka Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o broju članova stalnih odbora (2020/2512(RSO))
      (2021/C 270/14)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o ovlastima i nadležnostima stalnih odbora (1),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 206. Poslovnika,

                  1.

                  donosi odluku da je broj članova stalnih odbora i pododbora, nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, kako slijedi:

                              I.

                              Odbor za vanjske poslove: 71 član

                              II.

                              Odbor za razvoj: 26 članova

                              III.

                              Odbor za međunarodnu trgovinu: 43 člana

                              IV.

                              Odbor za proračune: 41 član

                              V.

                              Odbor za proračunski nadzor: 30 članova

                              VI.

                              Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku: 60 članova

                              VII.

                              Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja: 55 članova

                              VIII.

                              Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane: 81 član

                              IX.

                              Odbor za industriju, istraživanje i energetiku: 78 članova

                              X.

                              Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača: 45 članova

                              XI.

                              Odbor za promet i turizam: 49 članova

                              XII.

                              Odbor za regionalni razvoj: 43 člana

                              XIII.

                              Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj: 48 članova

                              XIV.

                              Odbor za ribarstvo: 28 članova

                              XV.

                              Odbor za kulturu i obrazovanje: 31 član

                              XVI.

                              Odbor za pravna pitanja: 25 članova

                              XVII.

                              Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove: 68 članova

                              XVIII.

                              Odbor za ustavna pitanja: 28 članova

                              XIX.

                              Odbor za prava žena i jednakost spolova: 35 članova

                              XX.

                              Odbor za predstavke: 35 članova

                        Pododbor za ljudska prava: 30 članova
                  Pododbor za sigurnost i obranu: 30 članova

                  2.

                  donosi odluku, u pogledu Odluke Konferencije predsjednika od 30. lipnja 2019. o sastavu predsjedništava odborâ, da se predsjedništva odborâ sastoje od najviše četiri potpredsjednika;

                  3.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

         (1)  SL C 482, 23.12.2016., str. 160.