title: 2013/487/EU: Odluka Komisije od 17. srpnja 2013. o državnoj potpori SA.33412 (12/C) (prijašnji 11/N) koju Italija namjerava provesti radi razvoja logističkih lanaca i unapređenja intermodalnosti (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4392)  Tekst značajan za EGP

text:
               8.10.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 265/8

         ODLUKA KOMISIJE
   od 17. srpnja 2013.
   o državnoj potpori SA.33412 (12/C) (prijašnji 11/N) koju Italija namjerava provesti radi razvoja logističkih lanaca i unapređenja intermodalnosti
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4392)
   (Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/487/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   nakon što je od zainteresiranih strana zatražila da podnesu primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir proslijeđene primjedbe,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               Talijanske su vlasti elektroničkim putem dana 27. srpnja 2011. obavijestile Komisiju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, o svojoj namjeri da uvedu izmjene u sustav potpora kojima se želi potaknuti prijelaz teretnih vozila s cestovnog na pomorski prijevoz. Ta je obavijest upisana pod brojem predmeta SA.33412.

               (2)

               Dana 14. rujna 2011. održan je sastanak Komisije i predstavnika talijanskih vlasti. Nakon spomenutog sastanka Komisija je zatražila dodatne informacije u vezi s izmjenom o kojoj je obavijest poslana 23. rujna 2011., 9. prosinca 2011., 7 ožujka 2012. i 16. svibnja 2012. Talijanske su vlasti proslijedile zatražene informacije 19. listopada 2011., 9. studenoga 2011., 11. siječnja 2012., 19. ožujka 2012. i 12. lipnja 2012.

               (3)

               Dopisom od 25. srpnja 2012. Komisija je obavijestila Italiju o odluci o pokretanju postupka službenog prikupljanja informacija u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u vezi s izmjenom sustava za razvoj logističkih lanaca i unapređenje intermodalnosti.

               (4)

               Odluka Komisije o pokretanju postupka („odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe.

               (5)

               Italija je dopisom od 9. kolovoza 2012. uputila svoje primjedbe o odluci o pokretanju postupka.

               (6)

               Neke od zainteresiranih strana uputile su svoje primjedbe dopisima od 15., 30. i 31. listopada 2012. Komisija je 19. prosinca 2012. talijanskim vlastima proslijedila spomenute primjedbe te su u skladu sa zahtjevom talijanske vlasti na iste primjedbe i odgovorile dopisom od 16. siječnja 2013.

         2.   DETALJNI OPIS MJERA

   2.1.   Kontekst

               (7)

               Mjerom je predviđena izmjena sustava državnih potpora usmjerenog na poticanje modalnog prijelaza odnosno prijelaza teretnih vozila s cestovnog na pomorski promet. Potpore će biti dodijeljene autoprijevoznicima koji se koriste novim ili već postojećim pomorskim putovima umjesto cestovnim prijevozom.

               (8)

               Početni je sustav potpora odobrila Komisija 20. travnja 2005. za razdoblje od tri godine, počevši od 1. siječnja 2007. i zaključno s 31. prosincem 2009. (u daljnjem tekstu „odluka iz 2005.”) (3).

               (9)

               Temeljem takvog sustava, autoprijevoznici koji su primili potpore morali su u trogodišnjem razdoblju nakon prestanka potpora zadržati isti broj izvršenih putovanja ili istu količinu prevezene robe kao i u razdoblju primanja potpora (4).

               (10)

               Točkom 26. odluke iz 2005. utvrđena je obveza za talijanske vlasti da redovito obavještavaju Komisiju o razvoju i utjecaju potpora na politiku prijevoza i okoliša.

               (11)

               Komisija je zaprimila izvješće o provedbi kojim se ističu glavna tržišna kretanja između 2007. i 2009. te potreba da početni sustav bude produljen za dvije godine.

               (12)

               Između ostalog, izvješćem se ističu sljedeći aspekti:

                           (a)

                           ukupni iznos potpora koje su bile stvarno dodijeljene manji je od iznosa predviđenog i odobrenog odlukom iz 2005.;

                           (b)

                           tijekom predmetnog razdoblja zabilježen je stalni porast broja putovanja na nacionalnim rutama, kako je prikazano u sljedećoj tablici:

                                       Učestalost

                                       2007.

                                       2008.

                                       2009.

                                       Nacionalne rute

                                       325 819

                                       349 406

                                       372 110

                                       Rute unutar EU-a (5)

                                       136 030

                                       139 722

                                       107 203

                                       Ukupno

                                       461 849

                                       489 128

                                       479 313

                                 Prema podacima koje su prikupile talijanske vlasti, pad broja putovanja zabilježen u 2009. u vezi s rutama unutar EU-a, koji je posredno utjecao na smanjenje razine javnih naknada, izravna je posljedica gospodarskog pada što je imalo teške posljedice na tržište.

                           (c)

                           U pogledu obujma i količine robe može se primijeniti isti obrazac, odnosno stabilno povećanje na nacionalnim rutama te smanjenje na rutama unutar EU-a. Ukupni obujam robe ipak je stalno rastao u predmetnom razdoblju.

                           (d)

                           Prema predviđanjima, u 2010. očekuje se ukupno 564 519 putovanja.

         2.2.   Cilj sustava potpora

               (13)

               Kako je navedeno u točki 3., cilj sustava jest olakšati modalni prijelaz robe s cestovnog na pomorski promet.

         2.3.   Nacionalna pravna osnova

               (14)

               Sustav potpora temelji se na sljedećim odredbama:

                           (a)

                           članak 3., stavak 2-quater, dekreta-zakona od 24. rujna 2002., br. 209 koji je uz izmjene preobličen u zakon 22. studenog 2002. br. 265;

                           (b)

                           dekret predsjednika republike od 11. travnja 2006., br. 205;

                           (c)

                           članak 2., stavak 250., zakona od 23. prosinca 2009., br. 191;

                           (d)

                           dekret Ministarstva infrastrukture i prijevoza od 31. siječnja 2011. kojim je odobreno produljenje za 2010. godinu; odgovarajući dekret za 2011. godinu, čije izdavanje ovisi o odobrenju Komisije, već je definiran. Međutim, tijekom postupka službenog prikupljanja informacija Italija se obvezala za jednu godinu smanjiti produljenje.

         2.4.   Proračunska dotacija

               (15)

               Dotacija za predloženu izmjenu iznosi ukupno 60 milijuna (30 milijuna eura za 2010. i 30 milijuna za 2011.).

         2.5.   Trajanje

               (16)

               Talijanske vlasti objavile su izmjenu sustava u vidu produljenja razdoblja za dvije godine (2010. i 2011.). Također su potvrdile da do sada nije omogućena niti jedna potpora za funkcioniranje pomorskih usluga u 2010. i 2011. te da će mjera biti provedena tek nakon odobrenja Komisije.

         2.6.   Izmjene sustava državnih potpora

               (17)

               Izmjene o kojima su izvijestile talijanske vlasti odnose se na:

                           (a)

                           produljenje sustava potpora na 2010. i 2011. godinu;

                           (b)

                           novo odobrenje proračunske dotacije od ukupno 60 milijuna eura, odnosno 30 milijuna za svaku godinu produljenja.

               (18)

               Tijekom postupka službenog prikupljanja informacija Italija se obvezala da će skratiti trajanje produljenja s dvije na samo jednu godinu.

               (19)

               Talijanske su vlasti potvrdile da tijekom razdoblja produljenja neće biti provedene dodatne mjere odobrene odlukom iz 2005.

         2.7.   Obrazloženje izmjene

               (20)

               Talijanske su vlasti istaknule da je ostvarenje predviđenih ciljeva (stabilizacija modalnog prijenosa koji je pokrenut na osnovu početnog sustava te unapređenje i razvoj subvencioniranih ruta) ugroženo uslijed gospodarske krize.

               (21)

               Tijekom postupka službenog prikupljanja informacija Italija se također obvezala produljiti obvezu kontinuiranog komercijalnog upravljanja uslugama prijevoza, bez potpora, tijekom dodatnog jednogodišnjeg razdoblja.

         2.8.   Kombiniranje

               (22)

               Kombiniranje s regionalnim naknadama planiranim u istu svrhu dozvoljeno je do 30 % ukupnih troškova prijevoza.

         2.9.   Korisnici

               (23)

               Subvencije temeljem sustava mogu zatražiti sva poduzeća Europske unije koja obavljaju autoprijevoz, uključujući trenutna ili stalna udruženja, kao i udruge prijevoznika koje na teretna plovila za prijevoz robe ukrcavaju svoja vozila i izmjenjive sanduke (uz ili bez pratnje vozača) kako bi prešli specifične pomorske rute utvrđene dekretom ministra infrastrukture i prijevoza.

         2.10.   Oblik i intenzitet potpora

               (24)

               Sustavom je predviđeno davanje bespovratnih naknada u visini razlike vanjskih troškova cestovnog i pomorskog prometa.

               (25)

               Izračun razlike temeljit će se na ažuriranoj studiji koju je provela udruga „Amici della terra” (6). Čimbenici koji su uzeti u obzir za ove izračune jesu staklenički plinovi, zagađenje atmosfere, buka, prometne gužve i nesreće. Ova je studija ažurirana na temelju rezultata prvog razdoblja primjene sustava potpora. Razlika u društvenim troškovima i troškovima okoliša nastalim korištenjem „pomorskih autocesta” umjesto cestovnog prijevoza dovela je do uštede od 411 milijuna eura.

               (26)

               Iz studije je razvidno da udaljenost od 100 km koju cestom prijeđe teretno vozilo od 14 dužnih metara, potpuno natovareno, donosi vanjski trošak od oko 212,58 eura, dok se za istu udaljenost prijeđenu morem vanjski trošak procjenjuje na oko 79,37 EUR. Dobivena razlika od 133,21 eura za udaljenost od 100 km predstavlja srednju vrijednost na kojoj se trebaju temeljiti olakšice koje će biti priznate autoprijevoznicima za korištenje „pomorskih autocesta”. Ta će vrijednost biti određena vodeći računa o posebnim tržišnim uvjetima na različitim utvrđenim pravcima.

         2.11.   Postupak

               (27)

               Korisnici će morati obaviti određeni broj putovanja koji će na godišnjoj bazi biti utvrđen za svaku rutu. Poduzeća podnositelji zahtjeva morat će imati najmanje 80 putovanja godišnje na svakoj ruti.

               (28)

               Osim temeljnih potpora, predviđena je dodatna naknada koja će biti priznata subjektima koji premaše razinu od 1 600 putovanja na godinu na svakoj ruti. Međutim, nije dozvoljeno premašiti predviđeni maksimalni intenzitet pomoći od 30 %. Cilj dodatne potpore jest potaknuti udruživanja i povećanje stope korištenja plovila za prijevoz robe.

               (29)

               Prihvatljive pomorske rute bit će utvrđene dekretom ministra na temelju sljedećih kriterija:

                           (a)

                           prikladnost pomorske rute da potakne prijelaz postojećeg prometa s cestovnog na pomorski prijevoz;

                           (b)

                           prikladnost pomorske rute za smanjenje cestovnih gužvi na nacionalnoj mreži prometnica;

                           (c)

                           je li moguće predvidjeti bolje standarde za okoliš korištenjem pomorske rute, umjesto odgovarajuće cestovne rute.

               (30)

               Nove pomorske rute bit će odabrane između ruta koje danas nisu dovoljno korištene u pomorskom prometu.

               (31)

               U svom zahtjevu korisnici se moraju obvezati da će u razdoblju od iduće tri godine po prestanku važenja sustava održati isti broj izvršenih putovanja ili istu količinu robe prevezene u razdoblju koje je predmet potpore. Tijekom prikupljanja informacija od strane Komisije vezano za ovu mjeru, Italija je prethodno navedeno razdoblje od tri godine produljila za jednu dodatnu godinu.

               (32)

               Naknade će biti isplaćene samo pod uvjetom da cjenovni razredi budu konstantni, u skladu sa stopom inflacije.

               (33)

               Isplaćivanje naknada može biti retroaktivno, nakon procjene potrebne dokumentacije i u okvirima raspoloživih sredstava namijenjenih ovoj specifičnoj svrsi. Ako naknade koje treba isplatiti premaše raspoloživa sredstva za određenu godinu, iste će biti definirane odgovarajućim dekretom ministra.

         3.   RAZLOZI KOJI OPRAVDAVAJU POKRETANJE POSTUPKA SLUŽBENOG PRIKUPLJANJA INFORMACIJA

   3.1.   Postojanje potpora

               (34)

               U odluci o pokretanju postupka Komisija je preliminarno navela da izmijenjeni sustav donosi prednosti autoprijevoznicima te da, na toj razini, predstavlja državnu potporu u smislu članka 107., stavka 1. UFEU-a.

               (35)

               Komisija je nadalje utvrdila da bi poduzeća koja autoprijevoznicima pružaju usluge pomorskog prijevoza mogla u određenom trenutku imati određene posredne pogodnosti koje su posljedica izmijenjenog sustava.

         3.2.   Kompatibilnost potpora

               (36)

               Vezano uz kompatibilnost izmijenjenog sustava, Komisija je prije svega utvrdila da je početni sustav bio proglašen kompatibilnim s internim tržištem u skladu s člankom 107., stavkom 3., točkom c) UFEU-a.

               (37)

               Komisija je međutim utvrdila kako je objavljena izmjena sustava oprečna uvjetu postavljenom odlukom iz 2005. godine na temelju kojeg su se autoprijevoznici korisnici prvotno odobrenog sustava obvezali u razdoblju od naredne tri godine od isteka potpora, bez primanja drugih potpora, zadržati isti broj izvršenih putovanja i istu količinu robe prevezene tijekom razdoblja primanja potpora.

               (38)

               Komisija je nadalje utvrdila da bi, ako se poduzeća koja pružaju usluge pomorskog prijevoza autoprijevoznicima budu smatrali posrednim korisnicima sustava (7), također trebala procijeniti kompatibilnost takve potpore u odnosu na točku 10. smjernica Unije vezane uz državne potpore za pomorski prijevoz („pomorske smjernice”) (8).

               (39)

               S obzirom na to da bi u ovom slučaju potpora dodijeljena pomorskim prijevoznicima financirala funkcioniranje postojećih ruta i potrajala duže od trogodišnjeg razdoblja predviđenog pomorskim smjernicama, Komisija je iskazala sumnju vezanu uz kompatibilnost izmijenjenog sustava i internog tržišta.

         4.   OPAŽANJA PREDMETNIH SUBJEKATA

               (40)

               Komisija je primila zapažanja tri udruge prijevoznika, odnosno CETM, ANITA i Short Sea Promotion Centre (Centar za unapređenje pomorskog prometa na kratkim rutama).

               (41)

               Predmetni subjekti uglavnom podržavaju stav Italije vezan uz gospodarski pad i opće posljedice istog na djelatnost prijevoza.

               (42)

               Treće su strane osobito istaknule utjecaj gospodarskog pada na prijevoz unutar sektora, navodeći da je isti pridonio dodatnom razvoju intermodalnog prijevoza, kako je prvotno predviđeno.

         5.   PRIMJEDBE UPUĆENE OD STRANE ITALIJE

               (43)

               Primjedbe upućene od strane Italije na odluku o pokretanju postupka sažete su u nastavku.

               (44)

               Prije svega, Italija navodi kako su autoprijevoznici prihvatili obvezu održavanja razine prijevoza po isteku potpora u sasvim drugačijim tržišnim okvirima. S obzirom na to da tada nije bilo moguće predvidjeti obuhvat i trajanje krize, Komisija bi trebala voditi računa o iznimnim uvjetima koji su doveli do potrebe za izmjenama sustava, u skladu s upućenom obavijesti.

               (45)

               Bilo je predviđeno postići stabilizaciju intermodalnog prijelaza u trenutku kada pomorski promet, po pitanju broja putovanja i tonaže, bude povećan za jednu trećinu tijekom 2011. u odnosu na 2007. Ova je prethodno utvrđena vrijednost procijenjena na temelju studije koju su proveli CETENA i COFIR u lipnju 2002. u sklopu „Izvanrednog programa istraživanja u cilju razvoja pomorske i riječne kabotaže”.

               (46)

               Međutim od druge polovice 2008., gospodarski pad pogodio je autoprijevoznike korisnike sustava na polovini njegove realizacije, čime je istima bilo otežano stabilizirati tražene razine intermodalnog prijevoza. Komisija bi osobito trebala voditi računa o padu broja putovanja i tonaže uzrokovanom smanjenjem broja ugovora i gospodarskim padom.

               (47)

               Italija je u prilog objavljenoj izmjeni također istaknula da tijekom primjene izvornog sustava, proračunska dotacija nije bila potpuno iskorištena što za posljedicu ima da sredstva zatražena za objavljenu izmjenu još uvijek ulaze u okvire početnog proračuna.

               (48)

               Komisija bi također trebala voditi računa o činjenici da niti jedan od raznih predmetnih subjekata nije uputio prijavu, kako na nacionalnoj razini, tako i na razini Europske unije, što bi trebalo promatrati kao znak nepostojanja neprikladne konkurencije.

               (49)

               Naposljetku, Italija je izjavila kako bi kvalificiranje mogućih pogodnosti koje ova mjera predstavlja za pomorske prijevoznike kao potpore u skladu s člankom 107. UFEU-a nužno značilo da Komisija procjenjuje također i učinke mjere na druge povezane djelatnosti, kao što su održavanje luke, djelatnost pomorskih agenata i lučkih operatera. Prema talijanskim vlastima takav bi pristup bio oprečan prethodnoj praksi i zakonima.

               (50)

               Kako bi umanjila zabrinutost Komisije vezanu za kompatibilnost objavljenog produljenja, Italija se obvezala, tijekom službenog postupka prikupljanja informacija, izmijeniti objavljenu mjeru na način da skrati trajanje produljenja s dvije na jednu godinu i da za dodatno razdoblje od jedne godine produži obvezu kontinuiranog komercijalnog upravljanja uslugama prijevoza, bez primanja subvencija.

         6.   PRIMJEDBE UPUĆENE OD STRANE ITALIJE O ZAPAŽANJIMA PREDMETNIH SUBJEKATA

               (51)

               Dopisom od 16. siječnja 2013. talijanske su vlasti Komisiji predočile svoje primjedbe o zapažanjima predmetnih subjekata u okviru postupka službenog prikupljanja informacija.

               (52)

               Talijanske vlasti podržavaju zapažanja triju prethodno navedenih udruga prijevoznika, osobito vezano za nepostojanje neprikladne konkurencije i kvalificiranje mogućih pogodnosti za poduzeća koja obavljaju pomorski prijevoz.

         7.   PROCJENA POTPORA

   7.1.   Postojanje potpora

               (53)

               Prema članku 107. stavku 1. UFEU-a, osim odstupanja u skladu s Ugovorom, sa zajedničkim su tržištem nekompatibilne, u mjeri u kojoj utječu na razmjenu između država članica, potpore dodijeljene od strane države ili iz državnih sredstava, u bilo kojem obliku, koje potičući određena poduzeća ili određenu vrstu proizvodnje, stvaraju ili omogućavaju stvaranje nepovoljnih uvjeta za konkurenciju.

               (54)

               Kriteriji iz članka 107., stavka 1. UFEU-a jesu kumulativni. Stoga, da bi se utvrdilo predstavlja li objavljena mjera državnu potporu u skladu sa spomenutim člankom, trebaju biti ispunjeni svi kriteriji. To znači da financijska potpora mora:

                           (a)

                           biti dodijeljena od strane države ili iz državnih sredstava;

                           (b)

                           poticati određena poduzeća ili vrste proizvodnje (selektivnost);

                           (c)

                           predstavljati ekonomsku prednost za poduzeća korisnike;

                           (d)

                           stvarati ili omogućavati stvaranje nepovoljnih uvjeta za konkurenciju ili utjecati na razmjenu između država članica.

               (55)

               U predmetnom slučaju, javno financiranje predložene izmjene dodijeljeno je od strane države i iz državnih sredstava. Nadalje, potiče određena poduzeća te je stoga i selektivno.

               (56)

               Komisija tvrdi kako predložena izmjena predstavlja ekonomsku prednost za autoprijevoznike uključene u poslove koji mogu ostvariti pogodnosti od sustava na način da ih s jedne strane oslobađa troškova poslovanja.

               (57)

               Sukladno tome, Komisija navodi da tako izmijenjeni sustav, iako usmjeren izravno na autoprijevoznike, dovodi do neospornog povećanja potraživanja za određenim pomorskim uslugama, a time i do prihoda koji iz toga proizlaze. Stoga Komisija zaključuje da izmijenjeni sustav predstavlja ekonomsku prednost za poduzeća koja pružaju pomorske usluge.

               (58)

               Naposljetku, kada potpora dodijeljena od strane neke države članice učvršćuje položaj nekog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u sklopu razmjene unutar Europske unije, treba smatrati da su isti pogođeni takvom potporom (9). Dovoljno je da korisnik potpore bude konkurentan drugim poduzećima na tržištima otvorenim za konkurenciju (10). U ovom slučaju, korisnici posluju tržišno se natječući s drugim poduzećima u Uniji. Iz toga proizlazi da bi objavljena mjera mogla stvoriti neprikladnu konkurenciju i utjecati na razmjenu na internom tržištu.

               (59)

               Slijedom iznijetoga, Komisija smatra da izmijenjeni sustav predstavlja potpore u skladu s člankom 107., stavkom 1. UFEU-a u odnosu na autoprijevoznike i u odnosu na poduzeća koja pružaju pomorske usluge.

         7.2.   Zakonitost potpora

               (60)

               Mjera nije provedena prije službenog odobrenja Komisije. Komisija navodi da će potpora u okviru produljenja sustava biti isplaćena isključivo nakon odobrenja. Talijanske vlasti stoga su izvršile svoju obvezu obustave prema članku 108., stavku 3. UFEU-a.

               (61)

               Isto tako, budući da se objavljeno produljenje odnosi na već proteklo vremensko razdoblje, Komisija navodi da se bilo kakvo povećanje potraživanja pomorskih usluga koje bi bilo posljedica sustava već neosporno pokazalo u trenutku realizacije samih usluga.

         7.3.   Kompatibilnost potpora

               (62)

               Komisija navodi da se jedina izmjena prethodnog sustava odnosi na produljenje vremenskog roka i iz toga proizašlo dodatno financiranje. Niti jedna dodatna mjera neće biti predmet subvencija u kontekstu produljenja. Svi drugi elementi ostali su nepromijenjeni u odnosu na sustav koji je Komisija ocijenila u svojoj odluci iz 2005.

               (63)

               U sklopu postupka službenog prikupljanja informacija, Italija se obvezala smanjiti trajanje produljenja s dvije na jednu godinu. Nadalje, obvezala se za razdoblje od jedne dodatne godine produžiti obvezu kontinuiranog komercijalnog upravljanja uslugama prijevoza, bez primanja subvencija.

               (64)

               Točkom 10. pomorskih smjernica definirani su razni kriteriji ocjenjivanja kompatibilnosti mjere usmjerene na unapređenje intermodalnog lanca i smanjenja cestovnih prometnih gužvi. Međutim, u ovom slučaju, Komisija smatra da ti uvjeti moraju biti procijenjeni u svjetlu posebnih okolnosti predmetnog slučaja (izmjena postojećeg sustava već izravno odobrenog u skladu s člankom 107., stavkom 3., točkom c) UFEu-a), te imajući u vidu posebnu situaciju koja je znatno izmijenila kontekst tržišta koji je postojao u trenutku prvotnog odobrenja sustava od strane Komisije.

         7.3.1.   Prvi uvjet: potpora ne smije trajati duže od tri godine, a odnosi se na financiranje pomorskih usluga koje povezuju luke smještene na području zemalja članica

               (65)

               U predmetnom slučaju, Italija je iznijela dovoljno dokaza o činjenici da je gospodarska kriza osjetno utjecala na funkcioniranje usluga prijevoza, zbog čega obveza korisnika potpora da komercijalno upravljaju predmetnim uslugama nakon razdoblja financiranja od tri godine ne može biti realizirana (11). Nadalje, Italija se obvezala za razdoblje od jedne godine produžiti uvjet komercijalnog upravljanja uslugama. Također je neosporno da sustav ima za cilj financiranje pomorskih usluga koje povezuju luke Europske unije.

               (66)

               Stoga, iako je ukupno trajanje izmijenjenog sustava četiri godine, Komisija smatra da je, u svjetlu posebnih okolnosti predmetnog slučaja, opravdano takvo ograničeno produljenje smatrati sukladnim prethodno navedenom uvjetu.

         7.3.2.   Drugi uvjet: usluga mora omogućiti da prijevoz (u osnovi prijevoz robe) koji se obavlja cestovnim putem bude u potpunosti ili djelomično obavljen morskim putem, bez odstupanja pomorskog prometa sa zadanog pravca što bi bilo suprotno interesima Unije

               (67)

               Kako je gore navedeno, subvencionirani sustav služi kao potpora pomorskom prijevozu te ide u prilog troškovima poslovanja koji se odnose na pomorski promet robe.

               (68)

               Komisija vodi računa također i o relativno skromnoj dotaciji predviđenoj za objavljenu izmjenu.

               (69)

               Komisija stoga smatra da mjera služi za realizaciju cilja Europske unije te da moguća neprikladna konkurencija uzrokovana potporama treba biti nadoknađena širim rasponom pogodnosti koje će sustav donijeti omogućavajući prebacivanje prometa robe s cestovnih na pomorske rute, na taj način potičući modalni prijelaz na održiviji sustav prijevoza. Komisija, dakle, smatra da se predmetna izmjena odnosi na sustav potpora koje omogućavaju da cestovni promet bude u cijelosti ili djelomično obavljan morskim putem te da ne postoje odstupanja pomorskog prometa sa zadanog pravca što bi bilo suprotno interesima Unije.

         7.3.3.   Treći uvjet: potpora se mora odnositi na provedbu detaljnog projekta s prethodno definiranim utjecajem na okoliš, koji uvodi novu rutu ili predstavlja poboljšanje usluga na već postojećoj ruti, povezujući pri tom, ako je potrebno, razne brodare. Jedna linija ne može biti predmet više od jednog financiranog projekta koji ne može biti obnovljen, produljen ili ponovljen

               (70)

               Potpora je izračunata na način da pružateljima pomorskih usluga naknadi vanjske troškove koji nisu uključeni u konkurentne usluge cestovnog prijevoza. Iznos naknade za svako pojedino odgovara razlici između vanjskih troškova cestovnog i pomorskog prometa. Ta je razlika izračunata na temelju ažurirane studije koju je provela udruga „Amici della terra”. Čimbenici koji su uzeti u obzir jesu staklenički plinovi, zagađenje atmosfere, buka, prometne gužve i nesreće. Komisija napominje da rezultati studije jasno pokazuju da ovaj intermodalni projekt more – kopno donosi značajne uštede u pogledu vanjskih troškova.

               (71)

               Komisija smatra da se predviđena razina potpora temelji na razložnoj usporednoj analizi vanjskih troškova dva načina prijevoza te da je ograničena na iznos potreban za poticanje prijelaza na pomorske usluge. Potpora se stoga odnosi na provedbu detaljnog projekta s prethodno utvrđenim utjecajem na okoliš.

               (72)

               Što se tiče uvjeta prema kojem projekt mora uključivati samo nove rute ili unapređenje postojećih usluga, Komisija navodi da je sustav već bio izravno odobren u skladu s člankom 107., stavkom 3., točkom c) UFEU-a. Stoga procjena objavljenog produljenja sustava, imajući u vidu ovaj uvjet pomorskih smjernica, nije relevantna, s obzirom na to da će se izmjena nužno primjenjivati na rute koje su već bile financirane u okviru postojećeg sustava.

               (73)

               Kao i u početnom sustavu, korisnici će moći slobodno odabrati najpovoljniju pomorsku liniju i najkonkurentnijeg pružatelja usluga za svaku prethodno utvrđenu rutu. Te odredbe jamče da će se sa svim pružateljima pomorskih usluga postupati bez diskriminacije. Stoga, Komisija smatra da je taj uvjet ispunjen.

         7.3.4.   Četvrti uvjet: potpora mora uključivati pokriće troškova poslovanja predmetne usluge do 30 %

               (74)

               Subvencija dogovorena za odabrane projekte ograničena je na 30 % troškova poslovanja.

         7.3.5.   Peti uvjet: potpora mora biti dodijeljena na temelju transparentnih kriterija primijenjenih na način koji nije diskriminirajući za brodare registrirane u Uniji. U pravilu, potpora mora uključivati projekt odabran od strane vlasti države članice putem javnog natječaja u skladu s primjenjivim propisima Unije

               (75)

               Komisija navodi da su kriteriji primijenjeni za dodjelu potpore transparentni te da brodari Unije nisu diskriminirani.

         7.3.6.   Šesti uvjet: usluga koja je predmet projekta mora biti komercijalno isplativa nakon razdoblja primjene javnih potpora

               (76)

               Kako je prethodno navedeno, gospodarski pad onemogućio je autoprijevoznicima da stabiliziraju ostvarene razine intermodalnog prijevoza. Zato nije bilo moguće ostvariti prihode od projekata nakon tri godine subvencioniranja. Međutim, Komisija ima u vidu činjenicu da se Italija obvezala za razdoblje od jedne dodatne godine produžiti obvezu korisnika da uslugama upravljaju na komercijalni način, po isteku četiri godine subvencioniranja. Stoga Komisija smatra da je taj uvjet ispunjen.

         7.3.7.   Sedmi uvjet: potpora se ne smije kombinirati s naknadama javnih službi (obveze ili ugovor)

               (77)

               Kako je već navedeno, potpora se ne može kombinirati s naknadama javnih službi.

         8.   ZAKLJUČAK

               (78)

               Komisija stoga zaključuje da je izmjena sustava u obliku produljenja od jedne godine kompatibilna s internim tržištem u skladu s člankom 107., stavkom 3., točkom c) UFEU-a.

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Mjera koju Italija namjerava provesti na temelju članka 2., stavka 250., zakona od 23. prosinca 2009., br. 191 i dekreta Ministarstva infrastrukture i prijevoza od 31. siječnja 2011., u cilju razvoja logističkih lanaca i poboljšanja intermodalnosti, kompatibilna je s internim tržištem u skladu s člankom 107., stavkom 3., točkom c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
   Slijedom iznijetoga, odobrena je provedba spomenute mjere.
   Članak 2.
   Republika Italija primatelj je ove odluke.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2013.

            Za Komisiju

         Joaquín ALMUNIA

            Potpredsjednik

      (1)  SL C 301, 5.10.2012., str. 49.

      (2)  Vidi bilješku 1.

      (3)  Državna potpora br. 496/2003, SL C 79, 1.4.2006., str. 26.

      (4)  Vidi točke 7., 21., 28. i 29. odluke iz 2005.

      (5)  Ova putovanja većinom uključuju putovanja iz i u Španjolsku.

      (6)  P.L. Lombard i A. Malocchi, „Navigazione e Ambiente. Un confronto con i costi esterni delle altre modalità di trasporto, Milano, Franco Angeli. U tom smislu Komisija ističe kako postoje druge metode izračuna vanjskih troškova raznih načina prijevoza, osobito izračun koji koristi sama Komisija u okviru projekata Marco Polo: ftp://ftp.jrc.es/pub/EURdoc/JRC81002.pdf

      (7)  Vidi prethodni tekst, točku 33.

      (8)  SL C 13, 17.1.2004., str. 3.

      (9)  Vidi osobito: predmet 730/79, Philip Morris protiv Komisije, uložak 1980., str. 2671., točka 11.; predmet C-53/00, Ferring, uložak 2001., str. I-9067, točka 21.; predmet C-372/97, Italija protiv Komisije, uložak 2004., str. I-3679, točka 44.

      (10)  Predmet T-214/95, Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, uložak 1998., str. II-717.

      (11)  U tom smislu treba napomenuti kako postoji neslaganje između pomorskih smjernica i smjernica Unije za državne potpore poduzećima koje obavljaju željeznički prijevoz (SL C 184, 22.7.2008., str. 13.), gdje zbog analognih sustava usmjerenih promoviranju intermodalnog prijelaza s cestovnog na željeznički prijevoz nije propisana granica od tri godine. Stoga će prilikom revidiranja pomorskih smjernica, Komisija navesti da, pod određenim okolnostima, državne potpore pomorskom prometu na kraćim rutama mogu biti proglašene kompatibilnima u razdoblju dužem od tri godine.


title: 2008/973/EZ: Odluka Komisije od 15. prosinca 2008. o izmjeni Direktive Vijeća 2002/56/EZ u pogledu datuma utvrđenog u članku 21. stavku 3. do kojeg se državama članicama odobrava produljenje valjanosti odluka o jednakovrijednosti sjemenskog krumpira iz trećih zemalja (priopćena pod brojem dokumenta C(2008) 8135)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 57

               HR

               Službeni list Europske unije

               137

         32008D0973

               L 345/90

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 15. prosinca 2008.
   o izmjeni Direktive Vijeća 2002/56/EZ u pogledu datuma utvrđenog u članku 21. stavku 3. do kojeg se državama članicama odobrava produljenje valjanosti odluka o jednakovrijednosti sjemenskog krumpira iz trećih zemalja
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2008) 8135)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2008/973/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/56/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemenskog krumpira (1), a posebno drugi podstavak njezinog članka 21. stavka 3.,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2002/56/EZ predviđeno je da države članice, s učinkom od određenih datuma, više ne mogu same određivati jednakovrijednost sjemenskog krumpira uzgojenog u trećim zemljama u odnosu na sjemenski krumpir koji je uzgojen unutar Zajednice i koji je u skladu s tom Direktivom.

               (2)

               Međutim, kako posao na utvrđivanju jednakovrijednosti sjemenskog krumpira iz svih dotičnih trećih zemalja u odnosu na Zajednicu nije bio dovršen, Direktivom 2002/56/EZ je državama članicama dozvoljeno da produlje do 31. ožujka 2008. valjanost odluka o jednakovrijednosti koje su već donijele za sjemenski krumpir iz određenih trećih zemalja koje nisu obuhvaćene jednakovrijednošću u odnosu na Zajednicu. Taj je datum odabran s obzirom na završetak razdoblja u kojem se sjemenski krumpir stavlja na tržište.

               (3)

               S obzirom da ovaj posao još uvijek nije dovršen i budući da će nova prodajna sezona započeti krajem 2008. godine, potrebno je državama članicama odobriti produljenje valjanosti njihovih nacionalnih odluka o jednakovrijednosti.

               (4)

               Direktivu 2002/56/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U prvom podstavku članka 21. stavka 3. Direktive 2002/56/EZ, „31. ožujka 2008.” zamjenjuje se s „31. ožujka 2011.”
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2008.

            Za Komisiju

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  SL L 193, 20.7.2002., str. 60.


title: 2006/975/EZ: Odluka Vijeća od 19. prosinca 2006. o posebnom programu koji se provodi kroz izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 040

               HR

               Službeni list Europske unije

               95

         32006D0975

               L 400/368

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.12.2006.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 19. prosinca 2006.
   o posebnom programu koji se provodi kroz izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2006/975/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 166. stavak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 166. stavkom 3. Ugovora, Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (3) (dalje u tekstu: „Okvirni program”) treba se provesti putem posebnih programa koji utvrđuju detaljna pravila za njihovu provedbu, određuju njihovo trajanje te predviđaju sredstva koja se smatraju potrebnima.

               (2)

               Zajednički istraživački centar (dalje u tekstu: „JRC”) treba bi provoditi takozvane izravne aktivnosti u području istraživanja i razvoja djelovanjem u okviru posebnog programa JRC-a kojim se provodi Okvirni program Europske komisije.

               (3)

               Zadaća JRC-a je pružiti znanstvenu i tehničku potporu procesima odlučivanja Europske unije, usmjerenu prema korisniku i pritom osigurati provedbu i praćenje postojećih politika Zajednice te odgovoriti na nove zahtjeve politike. Da bi ostvario svoju zadaću, JRC bi trebao provoditi istraživanja najveće usporedne europske kakvoće, istodobno održavajući svoju razinu znanstvene izvrsnosti.

               (4)

               Izravne aktivnosti koje provodi JRC treba uključiti u postojeće posebne programe. U provedbi ovog posebnog programa, u skladu sa svojom zadaćom, JCR posvećuje posebnu pažnju područjima od ključnog interesa za Uniju: blagostanje u društvu bogatom znanjem, solidarnost, održivost i odgovorno upravljanje resursima, sigurnost i sloboda te Europa kao svjetski partner.

               (5)

               Ovaj bi se posebni program trebao provoditi na fleksibilan, učinkovit i transparentan način, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika JRC-a i politike Zajednice te poštujući cilj zaštite financijskih interesa Zajednice. Ako je potrebno, istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru ovoga programa trebaju se prilagoditi tim potrebama te znanstvenim i tehnološkim postignućima s ciljem postizanja znanstvene izvrsnosti.

               (6)

               Pravila za sudjelovanje istraživačkih centara i sveučilišta kao i pravila za širenje rezultata istraživanja Okvirnog programa (dalje u tekstu: „pravila za sudjelovanje i širenje informacija”) vezana su uz izravne aktivnosti koje se također trebaju primjenjivati i na aktivnosti u području istraživanja i razvoja, a koje se provode unutar ovog posebnog programa.

               (7)

               Za potrebe provedbe ovog programa, uz suradnju obuhvaćenu Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru ili sporazum o pridruživanju, može biti prikladno uključiti se u aktivnosti međunarodne suradnje, posebno na temelju članka 170. Ugovora, s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.

               (8)

               Kako bi podržao proširenje Europske unije i njenu integraciju, JRC za cilj ima promicanje uključivanja organizacija i istraživača iz novih država članica u svoje aktivnosti, posebno u vezi s provedbom znanstvenih i tehnoloških komponenti pravne stečevine EU-a, kao i jaču suradnju s organizacijama i istraživačima iz država pristupnica i država kandidatkinja. Također je predviđeno progresivno otvaranje prema susjednim zemljama, posebno u vezi s prioritetnim temama i Europskom politikom susjedstva.

               (9)

               Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru ovog posebnog programa trebale bi poštovati temeljna etička načela, uključujući načela sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

               (10)

               JRC bi trebao nastaviti stvarati dodatne resurse putem konkurentnih aktivnosti, koje uključuju sudjelovanje u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa, rad trećih strana i, u manjoj mjeri, iskorištavanje intelektualnog vlasništva.

               (11)

               Trebalo bi osigurati dobro financijsko upravljanje Okvirnim programom i njegovu provedbu na najučinkovitiji mogući način usmjeren korisniku, istodobno osiguravajući pravnu sigurnost i dostupnost programa za sve sudionike, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (4) i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) 2342/2002 (5) o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu te Financijske uredbe i svih budućih izmjena.

               (12)

               Trebalo bi poduzeti odgovarajuće mjere – razmjerne financijskim interesima Europskih zajednica – kako bi se pratila učinkovitost odobrene financijske potpore i upotrebe tih sredstava radi sprečavanja nepravilnosti i prijevare te bi trebalo poduzeti potrebne korake kako bi se nadoknadila izgubljena, krivo isplaćena ili nepravilno korištena sredstva u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (6), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (7) te Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (8).

               (13)

               Komisija bi pravodobno trebala organizirati neovisnu procjenu u vezi s aktivnostima koje se provode u područjima obuhvaćenima ovim programom.

               (14)

               Upravni odbor Zajedničkog istraživačkog centra konzultiran je o znanstvenom i tehnološkom sadržaju ovog posebnog programa,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovim se donosi posebni program u vezi s izravnim djelovanjem u području istraživanja i tehnološkog razvoja i demonstracijskih aktivnosti koje provodi Zajednički istraživački centar, dalje u tekstu „posebni program”, za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2011.
   Članak 2.
   Posebni program određuje nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra, pružajući tehničku i znanstvenu potporu, usmjerenu prema korisniku u procesu stvaranja politika Zajednice pritom osiguravajući potporu provedbi i praćenju postojećih politika te odgovarajući na nove zahtjeve politike.
   Ciljevi i osnovne odrednice tih aktivnosti navedeni su Prilogu.
   Članak 3.
   U skladu s Prilogom II. Okvirnoga programa, iznos koji se smatra potrebnim za izvršenje posebnoga programa je 1 751 milijuna eura.
   Članak 4.
   1.   Sve istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru posebnoga programa provode se u skladu s temeljnim etičkim načelima.
   2.   Sljedeća područja istraživanja ne financiraju se u okviru ovog programa:

               —

               istraživačke aktivnosti čiji je cilj kloniranje ljudi u reproduktivne svrhe,

               —

               istraživačke aktivnosti čiji je cilj mijenjanje genetskog naslijeđa ljudi, a zbog kojih bi takve promjene mogle postati nasljedne (9),

               —

               istraživačke aktivnosti čiji je cilj stvaranje ljudskih embrija isključivo radi istraživanja ili radi stvaranja matičnih stanica, uključujući prijenos jezgre somatskih stanica

         3.   Može se financirati istraživanje ljudskih matičnih stanica odraslih osoba i embrija ovisno o sadržaju znanstvenog prijedloga i pravnog okvira države ili država članica u kojima se istraživanje provodi.
   Svaki zahtjev za financiranjem istraživanja koja se provode na ljudskim embrionalnim matičnim stanicama, prema potrebi, uključuje pojedinosti povezane s izdavanjem dozvole i nadzornim mjerama koje će poduzeti nadležna tijela država članica, kao i pojedinosti etičkog ili etičkih odobrenja koja se prilažu takvomu zahtjevu.
   U pogledu uzimanja ljudskih embrionalnih matičnih stanica, na institucije, organizacije i istraživače primjenjuju se stroga pravila izdavanja dozvola i nadzora u skladu s pravnim okvirom predmetne države ili država članica.
   4.   Gore navedena područja istraživanja u drugoj će se fazi ovog programa (2010. - 2013.) pregledati uzimajući u obzir najnovija znanstvena dostignuća.
   Članak 5.
   1.   Posebni program provodi se prema shemama financiranja utvrđenima u Prilogu III. Okvirnom programu.
   2.   Na ovaj se posebni program primjenjuju pravila za sudjelovanje i širenje informacija.
   Članak 6.
   1.   Komisija izrađuje višegodišnji program rada za provedbu ovog posebnog programa u kojem se detaljno navode ciljevi te znanstveni i tehnološki prioriteti navedeni u Prilogu, sheme financiranja koje će se koristiti za područja za koja se raspisuju pozivi na podnošenje prijedloga te vremenski raspored za provedbu.
   2.   Višegodišnji program rada uzima u obzir relevantne istraživačke aktivnosti koje provode države članice, pridružene zemlje te europske i međunarodne organizacije. Program rada ažurira se prema potrebi.
   Članak 7.
   Komisija osigurava neovisno praćenje, predviđeno u članku 7. Okvirnog programa, koje se provode u vezi s aktivnostima koje se obavljaju u područjima obuhvaćenima posebnim programom.
   Članak 8.
   Ova Odluka stupa na snagu trećega dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 9.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. KORKEAOJA

      (1)  Mišljenje od 30. studenoga 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL C 185, 8.8.2006., str. 10.

      (3)  SL L 412, 30.12.2006., str. 1.

      (4)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (5)  SL L 357, 31.12.2002., str. 1. Uredbe kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ, Euratom) br. 1248/2006 (SL L 227, 19.8.2006., str. 3).

      (6)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

      (7)  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

      (8)  SL L 136, 31.5.1999., str. 1.

      (9)  Istraživanja povezana s liječenjem raka gonada mogu se financirati.
   PRILOG
   1.   Ciljevi

   Ovaj posebni program osigurava na korisnika usmjerenu znanstvenu i tehničku podršku procesu utvrđivanja politike Zajednice i pritom osigurava potporu provedbi i praćenju postojećih politika te odgovora na nove zahtjeve politike.
   2.   Pristup

   Zajednički istraživački centar će pojačati svoju usmjerenost na korisnike i umrežavanje sa znanstvenom zajednicom, u specifičnom kontekstu rasta, održivog razvoja i sigurnosti kroz:

               —

               fleksibilan odgovor na potrebe razvoja i zahtjeva europskih kreatora politike,

               —

               fokusiranje na teme koje su u društvenom interesu, koje imaju istraživačku komponentu i dominantnu Zajedničku dimenziju,

               —

               razvijanje partnerstva s istraživačkim centrima, sveučilištima, industrijom, tijelima vlasti, regulatornim tijelima država članicama, s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama,

               —

               osnaživanje svojih nadležnosti i opsega usluga,

               —

               fokusiranje sredstava JRC-a kako bi odgovorio na znanstvene i tehnološke izazove koji proizlaze iz kompleksnih i višeslojnih pitanja u vezi s politikom Zajednice. JRC je u tome uspio zahvaljujući organizaciji svojih aktivnosti oko područja glavnih politika i ostvarivanjem sinergije s drugim izvorima znanstvene i tehnološke potpore koji su dostupni državama članicama. JRC će nastaviti i dalje jačati ovaj kapacitet kroz suradnju s EU agencijama, drugim EU institucijama, posebno s Europskim parlamentom i nadležnim tijelima država članica

               —

               povećanje transparentnost pri određivanju svojih istraživačkih prioriteta na temelju kriterija dostupnih javnosti.

         Integrirani pristup osiguravanju znanstvene i tehničke potpore politikama predstavlja ključnu karakteristiku ovog posebnog programa. Naime, u različitim područjima potreba za razumijevanjem interakcija između tehnoloških promjena, znanstvenog razvoja, inovacije i konkurentnosti te različitih regulativa i politika (npr. gospodarski instrumenti, dobrovoljne sheme i fleksibilni mehanizmi) je vrlo jasno naglašena. Jaka istraživačka baza će podržati te ciljeve. Putem sudjelovanja u neizravnim djelovanjima Okvirnog programa pokušat će se ostvariti maksimalna komplementarnost s institucionalnim programom rada iz odjeljka 3.
   JRC će ojačati svoj položaj unutar Europskog istraživačkog prostora tako što će olakšati pristup svojim uslugama kako europskim tako i neeuropskim istraživačima, uključujući i mlade istraživače. Povećat će svoju suradnju s drugim javnim i privatnim istraživačkim organizacijama, neprestano poboljšavati znanstvenu kvalitetu vlastitih aktivnosti i na znanstveni način pridonositi izobrazbi, što će i dalje biti prioritetni zadatak JRC-a.
   Širenje znanja među različitim interesnim stranama uključenim u proces je ključno obilježje ovog pristupa te stoga treba uložiti dodatne napore kako bi se mala i srednja poduzeća uključila u istraživačke aktivnosti. Aktivnosti će također služiti kao potpora provedbi i nadzoru zakonodavstva te kao oblik širenja primjera najboljih praksi u kontekstu EU-25, država kandidatkinja i susjednih zemalja.
   JRC će odgovoriti na poziv nove Lisabonske strategije za uvođenje „boljih propisa”, ukazujući na ex-ante i ex-post procjene politika, te podržavajući političke inicijative Komisije koje se temelje na dokazima. Nadalje, zahtjevi u kontekstu provedbe i nadzora politika će dovest do oblikovanja namjenskih mjera potpore, u onoj mjeri u kojoj su utemeljene na istraživanju.
   Izgradnja kapaciteta i usluga u odabranim područjima kako bi pružili odgovarajuću potporu u kontekstu EU riješit će i nove izazove koji proizlaze iz rastuće potrebom da se nađu odgovori na krize, nepredvidive situacije i političke imperative.
   Vanjska politika i politika povezana sa sigurnošću Zajednice postavit će nove zahtjeve pred JRC za vrijeme trajanja Sedmog okvirnog programa. Navedena područja rada biti će podržana unutar internih informacijsko/analitičkih sistema koji su u stanju odgovoriti na različite potrebe u kratkom roku.
   Određeni dio resursa JRC-a posvećen je istraživačkom radu, razvoju novih znanja i novih sposobnosti. Resursi su uloženi u istraživački rad kao ulaganja koja, u kasnijoj fazi, mogu uroditi praktičnim rezultatima, te ako se to desi srednjoročno i dugoročno će se doprinijet aktivnostima JRC-a.
   Kada se to zahtjeva od njega u kontekstu tematskih politika, JRC će se uključiti u posebne aktivnosti koje za cilj imaju bolju iskoristivost (uključujući širenje informacija, kada je to moguće) relevantnih EU istraživanja. Na taj način, povećat će se prednosti društva znanja. Gdje god i kada god je to potrebno, istraživanja koja provedi JRC trebala bi biti usklađena s istraživanjima koja se provode u okviru posebnih programa „Teme” i „Suradnja” kako bi se izbjegla preklapanja i udvostručavanje.
   3.   Aktivnosti

   3.1.   Politička tema 1: Prosperitet u društvu znanja

   3.1.1.   Agenda 1.1. Konkurentnost i inovativnost

   Unaprjeđujući konkurentnost EU, proizvodnjom i širenjem međunarodno priznatih referenci i promicanjem zajedničkog europskog mjernog sustava, nastavit će se promicanje transparentnosti unutarnjeg tržišta i trgovine. Mogućnost usporedbe rezultata mjerenja poticat će se kroz alate osiguravanja kvalitete poput referentnih materijala, referentnih mjera, provjerenih metoda i podataka u nekoliko područja povezanih s politikom, kao što su:

               —

               sigurnost kemikalija i proizvoda, uključujući kozmetike, kroz razvoj referentnog sistema za integriranu procjenu kemijskih rizika te znanstvenu i tehničku potporu zakonodavstvu na području kemikalija, uključujući potporu (osposobljavanje) za pripremu Europske agencije za kemikalija (ECHA),

               —

               alternativni pristupi ispitivanju (ne na životinjama) i inteligentne strategije testiranja,

               —

               sigurnost hrane, kakvoća i izvornost; sigurnost hrane za životinje; biotehnologija,

               —

               eEnergija (čišći i obnovljivi izvori energije i nosači),

               —

               sigurnost i zaštita građana,

               —

               okoliš i zdravlje.

         Uspostava ovog referentnog okvira provodit će se u bliskoj suradnji s ustanovama država članica, međunarodnim tijelima za standardizaciju (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), regulatornim tijelima i industrijom. JRC će zadržati ulogu Referentnog laboratorija Zajednice za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje, za materijale u dodiru s hranom i aditive u hrani za životinje, te će također zauzeti ulogu Referentnog laboratorija Zajednice u širem području svoje nadležnosti.
   JRC će nastaviti s razvojem napredne tehnike za ekonometrijske modele i analizu osjetljivosti u širokom području politika, u makroekonomskom modeliranju, u kratkoročnoj analizi financijskih i poslovnih ciklusa te razvoju i procjeni kompozitnih indikatora.
   JRC će također nastaviti primjenjivati financijsku ekonometriju i statistiku u području financijskih usluga (npr. kliring i namet te bankovne direktive). Ostat će uključen u raznovrsne inicijative pružajući potporu ex ante i ex post procjenama (uključujući procjenu učinka) kroz razvijanje posebnih indikatora i provođenjem ispitivanja.
   JRC će povećati svoju potporu razvoju politika Zajednice u odnosu na međunarodnu trgovinu, s posebnim naglaskom na učinak trgovinske politike na održivi razvoj i konkurentnost.
   Lisabonska strategija za rast i radna mjesta će biti poduprta izravnom kvantitativnom društveno- gospodarskom analizom – dosljedno načelima „bolje regulacije” – u nekoliko područja politika poput makroekonomske stabilnost i rasta, financijskih usluga, aspekta konkurentnosti, cjeloživotne izobrazbe te dimenzije ljudskog kapitala Lisabonske strategije, poljoprivrede, klimatskih promjena, održive energije i prometnih sustava. JRC će doprinijeti boljem razumijevanju odnosa između obrazovanja i potreba društva znanja, razmjene znanja, čimbenika koji utječu na jednakost u obrazovanju te kako bi se mogla postići učinkovita uporaba obrazovnih sredstava.
   Ekološki učinkovite tehnologije, koje će se nastaviti utvrđivati i procjenjivati u Europskom uredu za cjelovito sprječavanje i kontrolu onečišćenja te kroz provedbu i nadzor Akcijskog plana za tehnologije zaštite okoliša, su od temeljne važnosti za postizanje konkurentnosti i ekoloških ciljeva. Proučavat će se uvjeti pod kojima se ove tehnologije razvijaju, kako bi identificirali prepreke za njihovo širenje, procijenili ciljeve djelovanja i korištenja tehnologija te analizirali mjere za poboljšanje njihove primjene.
   Potpora konkurentnosti bit će također osigurana kroz sljedeće mjere:

               —

               potpora osnivanju i održavanju europskih standarda, kao što su Eurocodes, Euronorms, IEC, ISO norme i europski referentni materijali,

               —

               razvijanje standarda za zaštitu okoliša i nadzor sigurnosnih sustava te pristupa usklađenim podacima u kontekstu INSPIRE-a (Infrastruktura prostornih podataka u Europi) i GMES (Globalno praćenje okoliša i sigurnosti),

               —

               jačanje europske infrastrukture za mjerenja međulaboratorijskim usporedbama u svrhu akreditacije/certifikacije procesa.

         JRC će također osigurati znanstvenu i tehničku podršku razvoju postupaka procjene rizika i upravljanja rizicima kao alata za postupak odlučivanja na europskoj razini.
   3.1.2.   Agenda 1.2 Europsko istraživački prostor

   JRC će izravno doprinijeti Europskom istraživačkom prostoru povećanjem znanstvenog umrežavanja, osposobljavanja i mobilnosti istraživača, pristupa istraživačkoj infrastrukturi i broja zajedničkih istraživanja. Prema potrebi, sudjelovat će u europskim tehnološkim platformama, zajedničkim tehnološkim istraživanjima i u aktivnostima u skladu s člankom 169. Posebna pozornost bit će posvećena uključivanju partnera iz novih država članica i država kandidatkinja.
   JRC će pružiti potporu utvrđivanju politika na osnovu istraživanja koje se temelji na dokazima, na razini Zajednice i država članica.
   Ova strateška potpora utvrđivanju politika bit će dopunjena putem tehnološke procjene prioriteta istraživanja u pojedinim tematskim područjima.
   Konsolidacija, razvoj i širenje znanstvenih i tehnoloških metoda predviđanja, također će se promicati na europskoj razini.
   3.1.3.   Agenda 1.3 Energija i promet

   JRC će usmjeriti svoje aktivnosti na području energije na nesmetani prijelaz s energije na bazi ugljika prema obnovljivim izvorima i nosačima energije (uključujući vodik) te na povećanje učinkovitosti energetskih sustava i sigurnosti opskrbe energijom. Ciljevi JRC u području energije su sljedeći:

               —

               uspostaviti referentni sustav za održivu energiju koji odgovara potrebama Zajednice, a koji počiva na znanstvenom i tehnološkom znanju o tehnološkim inovacijama i evoluciji (svi energetski izvori i učinkovitost konačne upotrebe energije),

               —

               djelovati kao referentni centar za provjeru prednormativne učinkovitosti i izdavanje potvrda izabranim tehnologijama (npr. čišća fosilna goriva, biomasa, fotonaponske gorive ćelije i vodik),

               —

               pružanje informacija o pouzdanosti opskrbe energijom u Europi te o dostupnosti obnovljivih izvora energije. Uz to, JRC će olakšati raspravu na osnovi činjenica i utemeljeno donošenje odluka o kombinaciji izvora energije prikladnoj za zadovoljenje europskih potreba za energijom.

         JRC će doprinijeti razvoju održivog prijevoza u Europi usmjeravajući pažnju na sljedeće:

               —

               okoliš, s istraživanjem kontrole emisije i povezanih učinaka na ekosisteme; potencijal za smanjenje emisija novim tehnologijama u okviru različitih političkih scenarija,

               —

               tehnološko-ekonomsku dimenziju, s istraživanjem u cilju procjene vanjskih učinaka, poboljšanih goriva i motora, alternativnih oblika prijevoza i utjecaja inovacije na konkurentnost i ekonomski rast i procjene opcija prometne politike,

               —

               socijalnu dimenziju, putem aktivnosti koje uključuju istraživanje prostornog, urbanističkog planiranja, utjecaja na zdravlje i osvješćivanje javnosti. Napori će također biti uloženi u aspekte sigurnosti zračnog, kopnenog i pomorskog prijevoza.

         Energija i promet su glavni sektori odgovorni za zagađenje koje utječe na kvalitetu zraka. JRC će podržat tematske strategije EU o onečišćenju zraka (CAFE - Čisti zrak za Europu) s posebnim naglaskom na karakteristike i mogućnosti raspodjele apsorpcije emisija iz različitih izvora u sklopu potpore razvoja strategije smanjenja emisije. Poduzet će se potrebne mjere usklađivanja referentnih testova i metodologija za mjerenje emisija.
   3.1.4.   Agenda 1.4 Informacijsko društvo

   JRC će podržati oblikovanje politika za informacijsko društvo i instrumenata koji doprinose konkurentnosti europskog informacijskog društva stvaranjem budućih analiza i strategija u vezi s društvom znanja. Pozornost će se usmjeriti na rast, solidarnost uključenost i održivost. JRC će također pridonijeti provedbi politika Zajednice koje su blisko povezane s tehnološkim razvojem informacijskog društva ili koje ostvaruju značajnu korist od njega. Ovo pokriva aplikacije e-poslovanja, e-zdravstva, osobne sigurnosti, kućnog okružja, e-učenja, e-uprave i okoliša, kao i određivanje potencijala za novim razvojem u provođenju cjelokupne europske strategije za rast, uključenost i kvalitetu života i informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) za izgradnju povjerenja.
   JRC će raditi na „uključivanju” u informacijsko-komunikacijsku područje s ciljem procjene mogućeg utjecaja na društvo s obzirom na konkurentnost, privatnost, vlasništvo i socijalnu uključenost. Konvergentne aplikacije razvijaju se u područjima zdravlja (biosenzori, nanotehnologija i kognitivne znanosti), sigurnosti (senzori, javna sigurnost i osobni integritet) i okoliša (tehnologije nadzora i održivo upravljanje okolišem).
   3.1.5.   Agenda 1.5 Znanost o životu i biotehnologija

   Znanost o životu i biotehnologija su važni za mnoga područja politike i za ispunjenje ciljeva Zajednice u tim područjima. Ovaj potencijal je uglavnom prepoznat u zdravstvu, poljoprivredi, prehrani, očuvanju okoliša i drugim sektorima u kojima se primjena znanosti ubrzano razvija. Referentni materijali i potvrđene metode zahtijevaju pristup i kontrolu nad širokim spektrom naprednih biotehnoloških instrumenata. JRC će u okviru suradnje s nadležnim državnim organizacijama nastaviti razvijati svoju nadležnost s obzirom na zakonodavstvo i propise u ovom području.
   JRC će podržati buduće zakonodavstvo posebno provodeći istraživanja o društveno-ekonomskom utjecaju pojedinih zahtjeva biolotehnologije i znanosti o životu. Zajedno s integriranim naporima nano-biotehnologije, fizike, biologije i kemije, primijenjenim na metode opažanja, JRC će doprinijeti razvoju novih strategija i tehnologija za očuvanje okoliša i nadzora zdravlja, za ekotoksikološke studije, za kontrolu i sigurnost prehrambenog lanca ljudi i životinja.
   Aktivnosti će se razvijati u sljedećim područjima

               (1)

               Biotehnologija i područja povezana sa zdravljem

                           —

                           nabava opreme za osiguranje kvalitete genetskog testiranja,

                           —

                           istraživanja o primjeni dijagnostike na temelju genoma i razvoja lijekova (npr. farmakogenomika),

                           —

                           razvoj i provjera naprednih metoda za poboljšanje, umanjivanje i nadomještanje pokusa na životinjama u biotehnološkim ispitivanjima farmaceutskih proizvoda, za predviđanje toksičnosti kemikalija pomoću in vitro staničnih kultura, upotrebom visoko zahtjevnih tehnologija i toksikogenomike,

                           —

                           utvrđivanje i procjena novih bioinformatičkih metodologija koje podržavaju „omnika” metode, uključivanje fizioloških reakcija koje ovise o individualnoj osjetljivosti i načinu vođenja života,

                           —

                           razvoj metodološkog okvira za ispravno utvrđivanje čimbenika koji utječu na rizik, u ocjenjivanju rizika za ljudsko zdravlje,

                           —

                           procjena utjecaja nanotehnologija na zdravlje i okoliš, uključujući nanotoksikologiju.

               (2)

               Biotehnologija u poljoprivredi, hrani i hrani za životinje:

                           —

                           buduća istraživanja o razvoju primjena biotehnologije u proizvodnji hrane (npr. hrana s namjenom, klonirane životinje iz uzgoja i usjevi iz molekularnog uzgoja),

                           —

                           otkrivanje, utvrđivanje i kvantifikacija GMO-a, (uključujući potvrđivanje valjanosti zahtjevnih metoda provjere i alata zajamčene kvalitete za genetski modificirane organizme sljedećih generacija),

                           —

                           istraživanja o koegzistenciji genetski modificiranih usjeva i usjeva koji ne sadrže GMO; istraživanja o gospodarskim aspektima genetski modificiranih usjeva.

         3.2.   Politička tema 2: Solidarnost i odgovorno upravljanje resursima

   3.2.1.   Agenda 2.1 Ruralni razvoj, poljoprivreda i ribarstvo

   JRC će svojim istraživanjem podržati europsku politiku za ruralni razvoj, poljoprivredu i ribarstvo obuhvaćajući sve tri dimenzije održivosti:

               —

               Aspekti proizvodnje: potpora provedbi, kontroli i nadzoru Zajedničke poljoprivredne politike (CAP) (program jednostavnih plaćanja, višestruka sukladnost i poljoprivredna savjetodavna služba), uključujući integrirani administrativni i kontrolni sustav obradivih površina i registar trajnih usjeva, te provedbu katastra ruralnih i urbanih područja kako bi se podržalo tržište i ulaganja (rabeći metode navigacije/pozicioniranja); predviđanja proizvodnje usjeva temeljena na simulacijskim modelima razvoja, postupcima utvrđivanja prostornih uzoraka, metodama daljinske detekcije i na agro-fenološkoj mreži; potpora provedbi sustava osiguranja za poljoprivrednike u EU; potpora metodološkim aspektima novog poljoprivrednog statističkog sustava EU (uključujući LUCAS),

               —

               Aspekti očuvanja okoliša: procjena dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta te proučavanje utjecaja i učinkovitosti agroekoloških mjera o stanjima tla i vode, bioraznolikosti i europskog krajolika; analiziranje povezanosti između poljoprivrednog, ruralnog razvitka i regionalne politike i njihovog utjecaja na promjenu korištenja zemlje u Europi razvojem indikatora i prostornih modela; razvoj promotivnih mjera za organske poljoprivredne proizvode niske ulazne vrijednosti i za plodnosti tla; potpora razvoju ciljanih teritorijalnih strategija za provedbu ruralnih razvojnih programa; procjena utjecaja klimatskih promjena na poljoprivredu s obzirom na mjere prilagodbe; ublažavanju emisije stakleničkih plinova uz pomoć namjenskih energetskih usjeva i uporabne energije iz poljoprivrednog otpada,

               —

               Aspekti proizvođač/potrošač: analiza strateških politika u područjima kao što su: utjecaj reforme Zajedničke poljoprivredne politike (CAP) na održivost poljoprivrednih sustav; otvorenost poljoprivrede prema zahtjevima potrošača: karakterizacija i kontrola hrane, utjecaj osiguranja kvalitete i sustava certifikacije kojima upravljaju lanci opskrbe i usklađivanje sa standardima brige za okoliš i dobrobit životinja; projekcije i analize utjecaja političkih smjernica na europske poljoprivredne proizvode s obzirom na proizvodnju, svjetsko tržište, cijene, dohodak i dobrobit potrošača; utjecaj promjena u trgovinskoj politici i svjetskom tržištu robe; poljoprivredna politika u vezi s drugim politikama. Posebna pozornost će se posvetiti utjecaju reforme Zajedničke poljoprivredne politike (CAP) i utjecaju/posljedicama politike ruralnog razvoja u novim državama članica i državama kandidatkinjama.

         Ciljevi Zajedničke ribarske politike ispunit će se unaprjeđenjem kvalitete i pravovremenosti znanstvenih podataka te razvijanjem postupaka za procjenu ekonomskih i društvenih utjecaja na moguće opcija upravljanja. Nove tehnologije, uključujući utvrđivanje ribljeg podrijetla na temelju DNA analize, koristit će se kako bi se utvrdilo nepoštivanje obveza. Posebna će se pozornost posvetiti metodama koje pogoduju uključivanju zainteresiranih strana. U skladu s pomorskom politikom Zajednice u nastajanju, usluge razvijene za ribarstvo – kao što je nadzor plovila pomoću daljinske detekcije i elektronskog javljanja – proširit će se i na utvrđivanje trgovačkih plovila. Uzimajući u obzir okolišne i socioekonomske aspekte, procijenit će se utjecaj rastućeg akvakulturnog sektora.
   3.2.2.   Agenda 2.2 Prirodni resursi

   JRC sudjeluje u stvaranju cjelovitog pristupa nadgledanja promjena i analiziranja utjecaja i pritisaka na prirodne resurse, s ciljem stvaranja integriranih koncepata održivog razvoja. Kao dopuna Agendi 2.1, ovo istraživanje će se biti usklađeno sa sedam EU strategija za očuvanje okoliša. Vodit će se računa o dijeljenju informacija o očuvanju okoliša i poticati razvoj GMES-a igrajući važnu ulogu u njegovim istraživačkim aktivnostima. Primjena će se provoditi u skladu s načelima INSPIRE-a.
   Točnije, aktivnosti će biti usredotočene na:

               —

               vodoopskrbu u kontekstu Okvirne direktive o vodi i Pomorske politike obraćajući pažnju na ekološku kakvoću unutarnjih i priobalnih voda Europe, cikluse onečišćujućih tvari, usklađena mjerenja kemijskih i bioloških zagađivača, dinamičke modele te na paneuropske informacijske sustave,

               —

               inicijativu za zaštitu tla u skladu s Okvirnom direktivnom o zemlji, s posebnim naglaskom na racionalizaciju protoka informacija o tlu u Europi, definiranje zajedničkih kriterija i metoda za utvrđivanje rizičnih područja gdje je tlo ugroženo i smjernice za nadzor tla,

               —

               analizu tijeka životnog ciklusa resursa od ekstrakcije, do upotrebe, recikliranja i konačnog odlaganja. Održiva proizvodnja i potrošnja prirodnih resursa i materijala i utjecaj na okoliš te održivost proizvodu unutar raznih tehnoloških i političkih scenarija,

               —

               šumarstvo: sustav za nadzor šuma Zajednice će se uspostaviti zajedno s informacijama o šumskim požarima, ekološkim uvjetima u šumama i šumskim resursima. Aktivnosti će uključivati praćenje indikatora bioraznolikosti, alate za analizu posljedica požara, analize interakcija između šumskih požara, tla i klimatskih promjena te objedinjavanje podataka o šumskim resursima koji su trenutačno raspoloživi u državama članicama,

               —

               osiguranje trajne tehničke podrške programu u razvoju INSPIRE; doprinos zajedničkom informacijskom sustavu za zaštitu okoliša u EU (u bliskoj suradnji s Europskom agencijom za okoliš i Eurostatom),

               —

               procjena učinka strukturnih i kohezijskih programa te potpora definiranju i vrednovanju regionalne politike Zajednice uz pomoć teritorijalnih pokazatelja na regionalnoj i urbanoj razini.

         3.2.3.   Agenda 2.3 Okoliš i Zdravlje

   Na europskoj razini, povezanost okoliša i zdravlja ulazi u centar interesa. JRC će doprinijeti ovom novom političkom području u razvoju tako što će:

               —

               razvijati i ocjenjivati metode za nadgledanje procesa u prostoru i procjenjivati izloženost: kvaliteta zraka, zrak u zatvorenom prostoru (produkti, dim), pitka voda i hrana (uključujući materijale koji dolaze u dodir s hranom i zagađivači u prehrambenom lancu). Doprinos razvoju pristupa potpune ljudske izloženosti predviđen je u području kemikalija,

               —

               procijeniti učinak na zdravlje kroz eksperimentalni rad, biomonitoring, toksikogenomskom analizom, računalnim metodama i analitičkim sredstvima,

               —

               iskoristiti znanje dobiveno iz dvije gore navedene smjernica kako bi se doprinijelo budućem razvoju integriranog sustava zdravstva i očuvanja okoliša, a u skladu s političkim okvirom o očuvanju okoliša i informacijama o zdravlju, koji se razvija u okviru akcijskog plana EU.

         3.2.4.   Agenda 2.4 Klimatske promjene

   Glavni cilj Kyotskog protokola je smanjenje emisija stakleničkih plinova. Procjena potencijala za smanjenje emisija stakleničkih plinova (mjere ublaživanja), u zajedničkom okviru, je stoga ključna točka na dnevnom redu JRC-a. Provodit će se ocjena kakvoće, provjera i analiza podataka o emisiji stakleničkih plinova, a posebno u problematičnim sektorima poput poljoprivrede i šumarstva. Slične mjere će biti uvedene za rješavanje pitanja provjere u okviru trgovine ugljikom.
   Prilagodba klimatskim promjenama je postala nužno potrebna, zato će JRC nastaviti sa sakupljanjem i procjenom podataka o utjecaju klime na razne osjetljive sektore europskoga gospodarstva. To uključuje poljoprivredu, šumarstvo, vodoopskrbu i prirodne nepogode. Procjena opasnosti povezanih s klimatskim promjenama usredotočit će se na pojavu poplava, suša, šumskih požara, oluja, pada kvalitete zraka i na obalne i morske procese u Europi.
   Potrebno je primjereno poznavanje pokazatelja i utjecaja klimatskih promjena širom svijeta. Tehnike globalnog praćenja će se nastaviti razvijati kako bi se donijela procjena promjena u atmosferi, oceanima i kopnenoj biosferi koje potiču ili su rezultat klimatskih promjena. Ove aktivnosti su dio europskog doprinosa globalnom sustavu promatranja koji je službeno potvrđen Okvirnom konvencijom UN-a o klimatskim promjenama (doprinos Globalnom sustavu motrenja klime). Slične aktivnosti će biti usmjerene na provjeru trgovine ugljikom koja je obuhvaćena fleksibilnim mehanizmima Kyotskog protokola (Zajednička provedba i Mehanizam čistog razvoja) i na utvrđivanje režima trgovine nakon 2012. JRC će se uključit u treću fazu TREES-a (program za satelitsko promatranje tropskih ekosustava), i to u svrhu ažuriranja prethodnih procjena u pogledu svjetskog šumskog pokrova.
   JRC će također surađivati sa drugim središtima za modeliranje širom Europe kako bi razvio (uravnotežene) scenarije i analize troškova i koristi. Od posebne važnosti za Sedmi okvirni program je analiza mogućnosti za razdoblje nakon Kyotskog protokola u okviru kojih će se raspravljati o integraciji klimatske politike u druge sektorske politike.
   3.3.   Politička tema 3: Sloboda, sigurnost i pravda

   3.3.1.   Agenda 3.1 Unutarnja sigurnost

   JRC će dati znanstvenu i tehničku potporu politikama Zajednice povezanih s uspostavom prostora slobode, sigurnosti i pravde, i carina, a posebno putem svojih istraživačkih aktivnosti. Naglasak će biti stavljen na korištenje informacijskih tehnologija i sustava analize u svrhu zaštite protiv kriminala i prijevare, krijumčarenja i nezakonitog prometa; zaštite građana i ključne infrastrukture od terorizma; te nadzor migracija i upravljanje granicom. Također će se osigurati tehnička podrška za integrirano upravljanje granicom (npr. međuoperabilnost).
   Aktivnosti će uključivati potporu:

               —

               sposobnost sprečavanja i otkrivanja prevara na štetu proračuna Zajednice te zlouporabe sredstava pomoću automatskog prikupljanja podataka i upotrebom naprednih analitičkih tehnika na velikim skupovima podataka,

               —

               procjena prijetnja i osjetljivosti infrastrukture ključnih sektora na razini Unije (npr. informacijski sustavi, financijski sustavi, industrijska postrojenja, javne građevine, prometni sustav i infrastruktura, komunikacijske mreže, financijske mreže, navigacijski sustavi, infrastruktura za električnu energiju i plin/naftu, sustav distribucije hrane itd.),

               —

               sprečavanje, pripremljenost i upravljanje scenarijima rizika potaknuti međunarodnim napadima na infrastrukture (sabotaža industrijskih postrojenja, eksplozije, sudari, biološki i kemijski agensi, napadi na sustav prehrane),

               —

               sigurnost i upravljanje granicom uvođenjem standardizacije i testiranja biometrijskih senzora, uz pomoć nadzornog sustava za otkrivanje nedozvoljenog prometa te nadziranjem migracijskih tokova,

               —

               prikupljanje podataka u području prijevoza robe zrakom, morem, cestama, koristeći razne tehnologije praćenja,

               —

               krizni centar EU (ARGUS) i mehanizmi odgovora na krizne situacije.

         3.3.2.   Agenda 3.2 Katastrofe i odgovor

   U kontekstu prirodnih i tehnoloških katastrofa i nesreća, JRC će poticati bolji razvoj sposobnosti razumijevanja i suočavanja s ranjivostima, rizicima, ranim upozorenjima, sustavima upozoravanja, nadzorom i procjenom štete, mjerama prevencije i ublažavanja posljedica. JRC će posebno doprinijeti sposobnosti Zajednice za odgovor na i rješavanje krizne situacije poboljšavanjem brzine odgovora, nadzora i procjene štete (npr. u kontekstu civilne zaštite i solidarnosti strukturnih fondova).
   Ured za velike nesreće će doprinijeti upravljanju sigurnošću nadzorom nesreća i nezgoda te učenjem na temelju prethodnih iskustava, pogotovo putem Seveso II direktive.
   S obzirom na prirodne katastrofe, JRC će se usredotočiti na razvoj sustava ranog upozoravanja i uzbunjivanja koristeći modele, tehnologije za promatranje Zemlje, i mreže za mjerenje raznih stanja širom Europe uključujući poplave, suše, izljeve nafte, potrese, šumske požare, lavine, klizanja zemlje i oluje. Proučavat će se mnogostruki rizici za bazene Mediterana i Crnog mora te za obalna područja Atlantskog oceana. Nastavit će se izvještavanje o prirodnim katastrofama i učenje temeljem tih primjera. Djelatnosti u okviru ove agende također će se provoditi kao potpora razvoju GMES službi vezanih uz krizne i hitne situacije.
   3.3.3.   Agenda 3.3 Sigurnost i kvaliteta hrane i hrane za životinje

   Aktivnosti će biti u skladu s konceptom „od stola do farme”. JRC će provesti vrednovanje metoda i usklađivanje postupaka za širok raspon tipova hrane i hrane za životinje. Također, poboljšat će svoje sposobnosti rješavanja kriznih situacija vezanih uz hranu i hranu za životinje pomoću stručne analize hrane i hrane za životinje i, ako je potrebno, uvidom u nova tematska područja. Pozornost će se posvetiti postizanju bliske suradnji sa središnjom Europskom agencijom za sigurnost hrane.
   Specifične domene aktivnosti će pokrivati:

               —

               provjeru valjanosti mikrobioloških i simultano povezanih tehnika za kontrolu hrane i hrane životinja, npr. u području alergena, hrane s namjenom i organske hrane,

               —

               područja povezana s hranom i zdravljem, koja će biti regulirana budućim zakonodavstvom (npr. mikrobiologija, namjenska i organska hrana, alergeni, označivanja zdravstvenim tvrdnjama),

               —

               područja povezana s kontrolom sigurnosti hrane za životinje regulirana postojećim zakonodavstvom (npr. odobrenja dodataka hrani za životinje),

               —

               područja povezana s mikrobiologijom hrane i hrane za životinje, provjera valjanosti biomolekularnih metoda detekcije mikroorganizama, pogotovo patogenih, u vodi i hrani,

               —

               provjeru valjanosti analitičkih metoda detekcije zabranjenih tvari, zagađivača, dodataka hrani za životinje i životinjskih bjelančevina, u sukladnosti s Direktivama za obilježavanje i oznakama izvornosti (npr. izotopne metode),

               —

               mogućnost elektroničkog praćenja slijeda prehrambenog lanca ljudi i životinja.

         3.4.   Politička tema 4: Europa kao svjetski partner

   JRC će podržavati donošenje odluka Zajednice u okvirima instrumenata vanjske politike (razvojna suradnja, trgovina te instrumenti za odgovore na krizne situacije i mirno sprečavanje sukoba uključujući instrumente za stabilnosti i humanitarnu pomoć).
   3.4.1.   Agenda 4.1 Globalna sigurnost

   JRC će kroz svoja istraživanja povećati svoju potporu rekonstrukciji Zajednice i programima humanitarne pomoći koristeći nove tehnologije (uključujući svemirsku i geospacijalnu analizu, inteligentne umrežene sustave za rad u stvarnom vremenu) kako bi djelovali na nekoliko razina intervencije (od pripreme do brzog odgovora i operacija na terenu), te u svrhu rješavanja zaboravljenih kriza, odgovora na potencijalne nove krize, procjene potreba za humanitarnom pomoći i spašavanjem, davanja sveobuhvatnog kriznog odgovora i procjene štete nakon krize. Potpora međunarodnoj humanitarnoj pomoći će se također pružati putem proširenih funkcija Globalnog sustava za uzbunu i reakciju u slučaju katastrofe, kako bi se pokrio što širi spektar humanitarnih katastrofa u suradnji s agencijama UN-a (posebno Uredom za koordinaciju humanitarnih poslova).
   JRC će uspostaviti geospacijalnu bazu podataka i doprinijeti službama (brzo mapiranje prostora) koje upravljaju kriznim situacijama i sigurnošću; međuoperativnost sustava i standarda koji podržava razmjenu podataka među sustavima, posebno sa SitCen Vijećem i EU Satelitskim centrom. Ova aktivnost se poduzima u kontekstu razvijanja budućih pilotskih usluga GMES-a.
   JRC će osigurati znanstvenu i tehnološku potporu za provedbu mjera u svrhu predviđenog Instrumenta za stabilnosti, baveći se prekograničnim izazovima i dugoročnim pitanjima globalne stabilnosti i sigurnosti. JRC će raditi na problemu širenja oružja za masovno uništenje, pitanju dobara i tehnologije dvojne namjene, uključujući kontrolu izvoza, graničnu kontrolu, sigurnost lanaca opskrbe te izradu državnih profila. Sustavi koji će se dalje razvijati u ovu svrhu uključuju sustave klasifikacijske kontrole izvoza, inteligentne informatičke sustave, skladištenje podataka i višejezični alat za analizu dostupnih internetskih dokumenata. Predviđa se snažno integriranje bitnih aktivnosti JRC-a u okvir Euratom programa.
   Tehnike analize nadzora na daljinu i sustavi za integraciju i analizu podataka iz raznih izvora (uključujući promatranje zemlje i otvoreni kod) su ključni u ovom pristupu; oni će se koristiti kao potpora provedbi aktivnosti Zajedničke vanjske politike, poput provedbe Procesa Kimberley i mehanizama za nadzor nezakonite trgovine, uključujući trgovinu drvom i dobrima dvojne namjene. Ove aktivnosti će doprinijeti globalnoj dimenziji GMES inicijative.
   3.4.2.   Agenda 4.2 Razvojna suradnja

   Opservatorij za održivi razvoj i očuvanje okoliša će se prvotno osnovati u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama. Sustav opservatorija za sakupljanja podataka i komunikacije koristi se u trima sastavnicama: okolišna dijagnostika, izrada profila pojedine države, izrada mogućih scenarija i međusobni utjecaj različitih politika. Analiza trendova je napravljena na temelju podataka sakupljenih putem dugotrajnih promatranja prirodnih resursa i parametara okoliša (s obzirom na prekrivenost tla, šumske površine, požare, bioraznolikost, priobalna područja, ranjivost na klimatske promjene itd.). Istraživanja će se provoditi u bliskoj suradnji sa GMES inicijativom i programom Nadgledanje afričkog okoliša i održivi razvoj.
   Nadzor svjetskih usjeva, u sklopu opservatorija, razvijat će se u kontekstu sigurnosti hrane i Zajedničke inicijative za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj. Istraživački rad će se usmjeriti na nove metode procjene opskrbe i potrebe za hranom te na informacijske sustave za sigurnost hrane i procjene ranjivosti.
   Krajnji proizvodi će biti usmjereni prema potrebama korisnika, to jest, u ovom slučaju, proizvodi će odgovarati potrebama i mogućnostima upravljanja u zemljama u razvoju.
   Učvrstit će se suradnja s glavnim interesnim stranama (UNEP, FAO, Eumetsat, WFP, ESA GMES-GMFS).

      Etički aspekti

   Tijekom provedbe ovog posebnog programa te u istraživačkim aktivnostima koje proizlaze iz njega moraju se poštovati temeljna etička načela. Ona među ostalim uključuju načela izražena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, uključujući sljedeće: zaštitu ljudskog dostojanstva i ljudskog života, zaštitu osobnih podataka i privatnosti kao i životinja i okoliša u skladu s pravom Zajednice i posljednjim inačicama relevantnih međunarodnih konvencija, smjernica i pravila ponašanja, npr. Helsinške deklaracije, Konvencije Vijeća Europe o ljudskim pravima i biomedicini, potpisane u Oviedu 4. travnja 1997. i njezinih dodatnih protokola, Konvencije UN-a o pravima djeteta, Opće deklaracije o ljudskom genomu i ljudskim pravima koju je donio Unesco, Konvencije UN-a o biološkom i toksičnom oružju (BTWC), Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu i relevantnih rezolucija Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).
   U obzir će se također uzeti mišljenja Europske skupine savjetnika o etičkim posljedicama biotehnologije (od 1991. do 1997. godine) te mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama (od 1998. godine).
   U skladu s načelom supsidijarnosti i raznolikosti pristupa koji postoje u Europi, sudionici u istraživačkim projektima moraju se ponašati u skladu sa zakonima, propisima i etičkim pravilima na snazi u zemljama u kojima će se istraživanja provoditi. U svakom slučaju primjenjuju se nacionalni propisi te se istraživanja koja su zabranjena u bilo kojoj državi članici ili nekoj drugoj zemlji neće podržati financiranjem Zajednice koje će se provoditi u toj državi članici ili drugoj zemlji.
   Oni koji provode istraživačke projekte prema potrebi moraju zatražiti odobrenje od nadležnih nacionalnih ili lokalnih etičkih odbora prije početka aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog napretka. Komisija će također sustavno provoditi etičke provjere prijedloga koji se bave etički osjetljivim pitanjima ili u slučaju da etički aspekti nisu adekvatno razmotreni. U specifičnim se slučajevima etička provjera može izvršiti tijekom provedbe projekta.
   Protokol o zaštiti i dobrobiti životinja priložen Ugovoru zahtijeva od Zajednice da posveti punu pozornost zahtjevima dobrobiti životinja prilikom stvaranja i provedbe politikâ Zajednice, uključujući istraživanja. Direktivom Vijeća 86/609/EEZ od 24. studenoga 1986. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o zaštiti životinja koje se koriste u pokusne i druge znanstvene svrhe (1) zahtijeva se da svi pokusi budu izrađeni tako da se izbjegne nevolja i nepotrebna bol i patnja pokusnih životinja; koriste životinje u najmanjem mogućem broju; uključuju životinje s najnižom razinom neurofiziološke osjetljivosti i da prouzrokuju najmanje boli, patnje, nevolje ili trajnih oštećenja. Mijenjanje genetskog naslijeđa životinja i kloniranje životinja mogu se razmatrati samo ako su ciljevi etički opravdani, a uvjeti takvi da se jamči dobrobit životinja te se uvažavaju načela biološke raznolikosti.
   Tijekom provedbe ovog programa Komisija će redovno pratiti znanstvena postignuća i nacionalne i međunarodne propise tako da se u obzir uzmu svi razvoji događaja.

      (1)  SL L 358, 18.12.1986., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 2003/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 230, 16.9.2003., str. 32).


title: 2007/348/EZ: Odluka Komisije od 15. svibnja 2007. o izmjeni Odluke 2003/43/EZ o utvrđivanju razreda otpornosti na požar određenih građevnih proizvoda u vezi s pločama na osnovi drva (priopćena pod brojem dokumenta C(2007) 2045)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 58

               HR

               Službeni list Europske unije

               189

         32007D0348

               L 131/21

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 15. svibnja 2007.
   o izmjeni Odluke 2003/43/EZ o utvrđivanju razreda otpornosti na požar određenih građevnih proizvoda u vezi s pločama na osnovi drva
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2007) 2045)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2007/348/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/106/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na građevne proizvode (1), a posebno njezin članak 20. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Odluka Komisije 2003/43/EZ (2) propisuje razrede otpornosti na požar za određene građevne proizvode.

               (2)

               Odluka 2003/43/EZ mora se dodatno prilagoditi kako bi se u obzir uzeo tehnički napredak u vezi s pločama na osnovi drveta.

               (3)

               Stoga Odluku 2003/43/EZ treba na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Mjere sadržane u ovoj Odluci u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za graditeljstvo,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prilog Odluci 2003/43/EZ mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ove je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu, 15. svibnja 2007.

            Za Komisiju

         Günter VERHEUGEN

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 40, 11.2.1989., str. 12. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2006/190/EZ (SL L 66., 8.3.2006., str. 47.).

      (2)  SL L 13, 18.1.2003., str. 35. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2006/673/EZ (SL L 276, 7.10.2006., str. 77.).

      PRILOG
      U Prilogu Odluci 2003/43/EZ tablica 1. zamjenjuje se sljedećim:

         „Tablica 1.

            Razredi otpornosti na požar za ploče na osnovi drva

                     Proizvod

                     EN proizvodni standard

                     Krajnji uvjet (6)

                     Najmanja gustoća
                     (kg/m3)

                     Najmanja debljina
                     (mm)

                     Razred (7)

                     (osim podnih obloga)

                     Razred (8)

                     (podne obloge)

                     Cementom povezane ploče od iverice (1)

                     EN 634-2

                     Bez otvora za zrak iza ploče

                     1 000

                     10

                     B-s1, d0

                     Bfl-s1

                     Tvrda protupožarna (gipskartonska) ploča (1)

                     EN 622-2

                     Bez otvora za zrak iza ploče na osnovi drva

                     900

                     6

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Tvrda ploča vlaknatica (3)

                     EN 622-2

                     Sa zatvorenim otvorom za zrak ne više od 22 mm iza ploče na osnovi drva

                     900

                     6

                     D-s2, d2

                     —

                     Iverica (1), (2), (5)

                     EN 312

                     Bez otvora za zrak iza ploče na osnovi drva

                     600

                     9

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Ploča vlaknatica, tvrda i srednja (1), (2), (5)

                     EN 622-2
                     EN 622-3

                     MDF (1), (2), (5)

                     EN 622-5

                     MDF (1), (2), (5)

                     EN 300

                     Šperploča (1), (2), (5)

                     EN 636

                     -"-

                     400

                     9

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Čvrsta drvena ploča (1), (2), (5)

                     EN 13353

                     12

                     Lagana lanena ploča (1), (2), (5)

                     EN 15197

                     -"-

                     450

                     15

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Iverica (3), (5)

                     EN 312

                     Sa zatvorenim ili otvorenim otvorom za zrak ne više od 22 mm iza ploče na osnovi drva

                     600

                     9

                     D-s2, d2

                     —

                     Ploča vlaknatica, tvrda i srednja (3), (5)

                     EN 622-2
                     EN 622-3

                     MDF (3), (5)

                     EN 622-5

                     OSB (3), (5)

                     EN 300

                     Šperploča (3), (5)

                     EN 636

                     -"-

                     400

                     9

                     D-s2, d2

                     —

                     Čvrsta drvena ploča (3), (5)

                     EN 13353

                     12

                     Iverica (4), (5)

                     EN 312

                     Sa zatvorenim otvorom za zrak iza ploče na osnovi drva

                     600

                     15

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Ploča vlaknatica, srednja (4), (5)

                     EN 622-3

                     MDF (4), (5)

                     EN 622-5

                     OSB (4), (5)

                     EN 300

                     Šperploča (4), (5)

                     EN 636

                     -"-

                     450

                     15

                     D-s2, d1

                     Dfl-s1

                     Čvrsta drvena ploča (4), (5)

                     EN 13353

                     D-s2, d0

                     Lagana lanena ploča (4), (5)

                     EN 15197

                     -"-

                     450

                     15

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Iverica (4), (5)

                     EN 312

                     S otvorom za zrak iza ploče na osnovi drva

                     600

                     18

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Protupožarna (gipskartonska) ploča, srednja

                     EN 622-3

                     MDF (4), (5)

                     EN 622-5

                     OSB (4), (5)

                     EN 300

                     Šperploča (4), (5)

                     EN 636

                     -"-

                     400

                     18

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Čvrsta drvena ploča (4), (5)

                     EN 13353

                     Lagana lanena ploča (4), (5)

                     EN 15197

                     -"-

                     450

                     18

                     D-s2, d0

                     Dfl-s1

                     Iverica (5)

                     EN 312

                     svaki

                     600

                     3

                     E

                     Efl

                     OSB (5)

                     EN 300

                     MDF (5)

                     EN 622-5

                     -"-

                     400

                     3

                     E

                     Efl

                     250

                     9

                     E

                     Efl

                     Šperploča (5)

                     EN 636

                     -"-

                     400

                     3

                     E

                     Efl

                     Ploča vlaknatica, tvrda (5)

                     EN 622-2

                     -"-

                     900

                     3

                     E

                     Efl

                     Ploča vlaknatica, srednja (5)

                     EN 622-3

                     -"-

                     400

                     9

                     E

                     Efl

                     Ploča vlaknatica, meka

                     EN 622-4

                     -"-

                     250

                     9

                     E

                     Efl

         (1)  Postavljaju se izravno bez otvora za zrak na razred A1 ili A2-s1, d0 proizvodi najmanje gustoće od 10 kg/m3 ili najmanje razred D-s2, d2 proizvodi najmanje gustoće 400 kg/m3.

         (2)  Može se uključiti supstrat celuloznog izolacijskog materijala najmanje razreda E ako se montira izravno na ploču na osnovi drva, ali ne služi za podne obloge.

         (3)  Postavlja se s prostorom za zrak koji se nalazi iza. Druga strana rupe mora biti najmanje razreda A2-s1, d0 proizvoda minimalne gustoće 10 kg/m3.

         (4)  Postavlja se s prostorom za zrak koji se nalazi iza. Druga strana rupe mora biti najmanje razreda D-s2, d2 proizvoda minimalne gustoće 400 kg/m3.

         (5)  Ploče s premazom od furnira, fenola te melamina su uključene u razred osim kod podnih obloga.

         (6)  Parna pregrada debljine do 0,4 mm i mase do 200 g/m2 se može postaviti između ploče na osnovi drva i supstrata ako između nema džepova zraka.

         (7)  Razred koji je predviđen u tablici 1. Priloga Odluci 2000/147/EZ.

         (8)  Razred predviđen u tablici 2. Priloga Odluci 2000/147/EZ.”


title: 2013/633/EU: Odluka Komisije оd 30. listopada 2013. o izmjeni Odluke 2007/742/EZ radi produženja valjanosti ekoloških mjerila za dodjelu znaka zaštite okoliša EU-a za električne, plinske ili apsorpcijske plinske toplinske crpke (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 7154)  Tekst značajan za EGP

text:
               1.11.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 292/18

         ODLUKA KOMISIJE
   оd 30. listopada 2013.
   o izmjeni Odluke 2007/742/EZ radi produženja valjanosti ekoloških mjerila za dodjelu znaka zaštite okoliša EU-a za električne, plinske ili apsorpcijske plinske toplinske crpke
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 7154)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/633/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 66/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. o znaku za okoliš EU-a (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3. točku (c),
   nakon savjetovanja s Odborom Europske unije za znak zaštite okoliša,
   budući da:

               (1)

               Odluka Komisije 2007/742/EZ (2) istječe 31. prosinca 2013.

               (2)

               Napravljena je procjena kako bi se ocijenilo relevantnost i prikladnost trenutačnih ekoloških mjerila i s njima povezanih zahtjeva u pogledu procjene i provjere koji su utvrđeni tom Odlukom. S obzirom na fazu postupka revizije te Odluke, primjereno je produžiti razdoblje valjanosti ekoloških mjerila i s njima povezanih zahtjeva u pogledu procjene i provjere koje ona propisuje. Razdoblje valjanosti ekoloških mjerila i s njima povezanih zahtjeva u pogledu procjene i provjere propisanih u Odluci 2007/742/EZ trebalo bi produžiti do 31. listopada 2014.

               (3)

               Odluku 2007/742/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 16. Uredbe (EZ) br. 66/2010,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Članak 4. Odluke 2007/742/EZ zamjenjuje se sljedećim:

      „Članak 4.
      Ekološka mjerila za skupinu proizvoda ‚električne, plinske ili apsorpcijske plinske toplinske crpke’ i s njima povezani zahtjevi u pogledu procjene i provjere vrijede do 31. listopada 2014.”

   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 30. listopada 2013.

            Za Komisiju

         Janez POTOČNIK

            Član Komisije

      (1)  SL L 27, 30.1.2010., str. 1.

      (2)  Odluka Komisije 2007/742/EZ od 9. studenog 2007. o utvrđivanju ekoloških mjerila za dodjelu znaka zaštite okoliša Zajednice za električne, plinske ili apsorpcijske plinske toplinske crpke (SL L 301, 20.11.2007., str. 14.).