title: Odluka Komisije (EU) 2020/1184 оd 17. srpnja 2020. o nacionalnim odredbama o udjelu kadmija u fosfatnim gnojivima o kojima je obavijestila Mađarska u skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 4862) (Vjerodostojan je samo tekst na mađarskom jeziku)

text:
                  11.8.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 261/42

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/1184
         оd 17. srpnja 2020.
         o nacionalnim odredbama o udjelu kadmija u fosfatnim gnojivima o kojima je obavijestila Mađarska u skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 4862)

         (Vjerodostojan je samo tekst na mađarskom jeziku)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. stavak 6.,
         budući da:
         1.   ČINJENICE I POSTUPAK

                     (1)

                     U skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Mađarska je 19. srpnja 2019. obavijestila Komisiju da namjerava zadržati nacionalne odredbe o udjelu kadmija u fosfatnim gnojivima kojima se odstupa od Uredbe (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

               1.1.   Zakonodavstvo Unije

         1.1.1.   Članak 114. stavci 4. i 6. UFEU-a

                     (2)

                     Članak 114. stavci 4 i 6. UFEU-a glase:

                        „4.   Ako nakon što su Europski parlament i Vijeće, Vijeće ili Komisija usvojili neku mjeru za usklađivanje, država članica smatra da treba zadržati nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ona o tim odredbama i o razlozima njihova zadržavanja obavješćuje Komisiju.
                        […]

                        6.   Komisija u roku od šest mjeseci od obavijesti iz stavaka 4. […] odobrava ili odbija nacionalne odredbe nakon što je provjerila jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
                        Ako Komisija ne donese odluku u tom roku, smatra se da su nacionalne odredbe iz stavaka 4. […] odobrene.
                        U slučaju kada je to opravdano složenošću materije, a ne postoji opasnost za zdravlje ljudi, Komisija može obavijestiti dotičnu državu članicu da se rok iz ovog stavka može produljiti za daljnje razdoblje od najviše šest mjeseci.”

               1.2.   Propisi o usklađivanju u području gnojidbenih proizvoda

         1.2.1.   Uredba (EZ) br. 2003/2003

                     (3)

                     Uredba (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (2) primjenjuje se na proizvode koji se stavljaju na tržište kao gnojiva označena s „EZ gnojivo”. Gnojivo koje pripada tipovima gnojiva navedenima u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 i sukladno je uvjetima utvrđenima tom uredbom može se označiti kao „EZ gnojivo” i slobodno se kretati na unutarnjem tržištu.

                     (4)

                     U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 nalazi se taksativan popis tipova gnojiva koji su obuhvaćeni propisima o usklađivanju. Za svaki tip gnojiva utvrđeni su konkretni zahtjevi povezani, na primjer, s udjelom hranjivih tvari, topljivošću hranjivih tvari i metodama prerade.

                     (5)

                     Uredba (EZ) br. 2003/2003 prvenstveno se primjenjuje na anorganska gnojiva. Maseni udio fosfora u nekima od obuhvaćenih tipova gnojiva iznosi 5 % ili više ekvivalenta fosforova pentoksida (P2O5).

                     (6)

                     Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 utvrđeno je načelo slobodnog prometovanja EZ gnojiva na unutarnjem tržištu, prema kojem države članice ne smiju, na temelju sastava, identifikacije, označivanja i pakiranja i ostalih odredaba sadržanih u toj uredbi zabraniti, ograničiti ili spriječiti stavljanje na tržište EZ gnojiva koja su u skladu s tom uredbom.

                     (7)

                     Tom se uredbom ne utvrđuju granične vrijednosti za kontaminante u EZ gnojivima. Stoga, osim nekoliko izuzeća od primjene odgovarajućih odredaba UFEU-a na temelju odluka Komisije (3), EZ gnojiva s udjelom fosfora od najmanje 5 % P2O5 slobodno se kreću na unutarnjem tržištu neovisno o udjelu kadmija u njima.

                     (8)

                     Unatoč tome, Komisija je u uvodnoj izjavi 15. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 već najavila da namjerava raspraviti o problemu nenamjernog udjela kadmija u mineralnim gnojivima. U toj uvodnoj izjavi navodi se: „Gnojiva mogu biti zagađena tvarima koje predstavljaju potencijalni rizik za zdravlje ljudi i životinja i za okoliš. Osim mišljenja Znanstvenog odbora za toksičnost, ekotoksičnost i okoliš (SCTEE), Komisija namjerava raspraviti o problemu nenamjernog udjela kadmija u mineralnim gnojivima i, gdje je primjereno, sastaviti prijedlog za Uredbu, koji namjerava predstaviti Europskom parlamentu i Vijeću. Gdje je primjereno, slična ocjena bit će podnesena i za druge zagađivače.”

               1.2.2.   Uredba (EU) 2019/1009

                     (9)

                     Uredbom (EU) 2019/1009 utvrđuju se pravila o usklađivanju za „gnojidbene proizvode EU-a”. Njome se Uredba (EZ) br. 2003/2003 stavlja izvan snage s učinkom od 16. srpnja 2022.

                     (10)

                     Gnojidbeni proizvodi EU-a su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE kad se stavljaju na raspolaganje na unutarnjem tržištu. Gnojidbeni proizvod EU-a mora ispunjavati zahtjeve iz Uredbe (EU) 2019/1009 za relevantnu kategoriju funkcije proizvoda („PFC”) i kategoriju ili kategorije sastavnih materijala te biti označen u skladu sa zahtjevima za označivanje koji su u njoj utvrđeni. Postoji sedam PFC-a gnojidbenih proizvoda EU-a, a jedan od njih obuhvaća gnojiva.

                     (11)

                     Uredba (EU) 2019/1009 obuhvaća anorganska gnojiva u širem smislu od Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003, to jest njome se utvrđuju neki opći zahtjevi za njihovu kvalitetu i sigurnost. Usto, Uredba (EU) 2019/1009 primjenjuje se na organska i organsko-mineralna gnojiva, koja nisu obuhvaćena materijalnim područjem primjene Uredbe (EZ) br. 2003/2003.

                     (12)

                     Uredbom (EU) 2019/1009 uvodi se na razini Unije pojam „fosfatna gnojiva” za anorganska gnojiva s makrohranjivima i organsko-mineralna gnojiva s udjelom fosfora od najmanje 5 % P2O5.

                     (13)

                     Uredbom se prvi put na razini Unije utvrđuju granične vrijednosti za kontaminante u gnojidbenim proizvodima EU-a. U skladu s točkom 3. podtočkom (a) podpodtočkom ii. PFC-a 1. (B), „Organsko-mineralna gnojiva”, i točkom 2. podtočkom (a) podpodtočkom ii. PFC-a 1. (C) I., „Anorganska gnojiva s makrohranjivima”, Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1009 udio kadmija u fosfatnim gnojivima ne smije prelaziti graničnu vrijednost od 60 mg/kg P2O5.

                     (14)

                     Načelo slobodnog kretanja sadržano je u članku 3. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/1009, prema kojem države članice ne sprečavaju, iz razloga povezanih sa sastavom, označivanjem ili drugim aspektima obuhvaćenima tom uredbom, stavljanje na raspolaganje na tržištu gnojidbenih proizvoda EU-a koji su u skladu s tom uredbom. Međutim, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1009 one države članice koje 14. srpnja 2019. iskorištavaju odstupanje od Uredbe (EZ) br. 2003/2003 s obzirom na udio kadmija u gnojivima koje je odobreno u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a mogu nastaviti s primjenom nacionalnih graničnih vrijednosti za udio kadmija u fosfatnim gnojivima do trenutka kad usklađene granične vrijednosti za udio kadmija u fosfatnim gnojivima koje su jednake nacionalnim graničnim vrijednostima ili niže od njih budu primjenjive na razini Unije.

                     (15)

                     Osim toga, Europska komisija obvezna je do 16. srpnja 2026. preispitati granične vrijednosti za udio kadmija u fosfatnim gnojivima radi procjene izvedivosti smanjenja tih graničnih vrijednosti na nižu primjerenu razinu. Komisija mora uzeti u obzir čimbenike povezane s okolišem, pogotovo u kontekstu uvjeta tla i klimatskih uvjeta, zdravstvene čimbenike te socioekonomske čimbenike, uključujući sigurnost opskrbe.

               1.2.3.   Neobvezan sustav

                     (16)

                     Tržište EU-a za gnojidbene proizvode samo je djelomično usklađeno.

                     (17)

                     Cilj je Uredbe (EZ) br. 2003/2003 osigurati slobodno prometovanje EZ gnojiva na unutarnjem tržištu. No ona se ne odnosi na takozvana „nacionalna gnojiva”, koja se stavljaju na tržište država članica u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Proizvođači mogu odabrati žele li gnojivo na tržište staviti kao „EZ gnojivo” ili „nacionalno gnojivo”.

                     (18)

                     Uredbom (EU) 2019/1009 nije izmijenjen taj neobvezni sustav. Stoga se njome osigurava slobodno kretanje gnojidbenih proizvoda EU-a na unutarnjem tržištu, ali i dalje se dopušta stavljanje nacionalnih gnojidbenih proizvoda na tržište. Koje će od toga učiniti odlučuje proizvođač.

                     (19)

                     Na temelju Uredbe (EZ) br. 2003/2003 i Uredbe (EU) 2019/1009 države članice ne smiju sprečavati stavljanje na raspolaganje na tržištu EZ gnojiva koja su u skladu s prvom uredbom, tj. gnojidbenih proizvoda EU-a koji su u skladu s drugom uredbom, iz razloga povezanih, među ostalim, s udjelom kadmija.

                     (20)

                     No države članice mogu zadržati ili uvesti granične vrijednosti koje smatraju prikladnima za kontaminante u nacionalnim gnojidbenim proizvodima, koji nisu obuhvaćeni područjem primjene Uredbe (EU) 2019/1009. Svaku državu članicu u većoj ili manjoj mjeri zabrinjava činjenica da je nakupljanje kadmija prijetnja dugoročnoj održivosti biljne proizvodnje. Većina država članica već je uvela propise o ograničenju udjela kadmija u nacionalnim gnojidbenim proizvodima radi smanjenja emisija kadmija u okoliš, a time i smanjenja izloženosti ljudi kadmiju. Ova Odluka ne primjenjuje se na tu vrstu propisa.

                     (21)

                     To znači da propisi Unije o usklađivanju postoje paralelno s nacionalnim odredbama primjenjivima na gnojidbene proizvode.

               1.3.   Nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo

                     (22)

                     Nacionalne odredbe o kojima je obavijestila Mađarska („nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo”) sadržane su u Uredbi br. 36/2006 mađarskog ministra poljoprivrede i ruralnog razvoja od 18. svibnja 2006. o odobrenju, skladištenju, stavljanju na tržište i upotrebi gnojidbenih proizvoda. Uredba br. 36/2006 sadržava određene uvjete. Točnije, točkom 1.2. Priloga 3. Uredbi utvrđena je nacionalna granična vrijednost za kadmij od 20 mg/kg P2O5. Ta granična vrijednost primjenjuje se na tri kategorije nacionalnih gnojiva: fosforna gnojiva, gnojiva NPK i gnojiva s makrohranjivima NPK+ neovisno o udjelu P2O5 u njima. U dopisu od 27. rujna 2019. Mađarska je potvrdila da se ta granična vrijednost ne primjenjuje na EZ gnojiva.

                     (23)

                     Mađarska je u svojoj obavijesti i u dodatnim podacima dostavljenima Komisiji navela da prethodno navedenu graničnu vrijednost namjerava primjenjivati na anorganska i organsko-mineralna gnojiva koja su obuhvaćena Uredbom (EU) 2019/1009 i stavljena na raspolaganje na tržištu u Mađarskoj. Prije svega, ako nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo budu odobrene, primjenjivat će se samo kao odstupanje od odredaba o fosfatnim gnojivima iz točke 3. podtočke (a) podpodtočke ii. PFC-a 1. (B) i točke 2. podtočke (a) podpodtočke ii. PFC-a 1. (C) I. dijela II. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1009. Te odredbe obuhvaćaju anorganska i organsko-mineralna gnojiva s ukupnim masenim udjelom fosfora od 5 % ili više ekvivalenta fosforova pentoksida (P2O5).

                     (24)

                     Kad je riječ o raznim uvjetima iz Uredbe br. 36/2006 osim graničnih vrijednosti za kadmij, Mađarska je potvrdila da se ti drugi uvjeti ne trebaju smatrati nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo zato što odstupaju od Uredbe (EU) 2019/1009 i Komisija ih treba odobriti jer Mađarska ne namjerava odstupati od te uredbe osim u pogledu granične vrijednosti za kadmij.

               1.4.   Postupak

                     (25)

                     U trenutku donošenja Uredbe (EU) 2019/1009 Mađarska, Slovačka i Češka potpisale su političku izjavu u kojoj su iskazale žaljenje zbog nedovoljno ambicioznog konačnog dogovora o graničnoj vrijednosti za kadmij u fosfatnim gnojivima te već tad najavile potporu za nacionalna odstupanja od nje na temelju članka 114. stavka 4. UFEU-a.

                     (26)

                     Dopisom od 17. srpnja 2019., koji je zaprimljen 19. srpnja 2019., Mađarska je obavijestila Komisiju da namjerava zadržati nacionalne odredbe o udjelu kadmija u fosfatnim gnojivima kojima se odstupa od Uredbe (EU) 2019/1009. U skladu s člankom 114. stavkom 4. u vezi s člankom 36. UFEU-a Mađarska je svoj postupak opravdala važnim potrebama povezanima s dugoročnom zaštitom tla i posljedičnom zaštitom zdravlja ljudi i okoliša.

                     (27)

                     Dopisom od 26. srpnja 2019. Komisija je potvrdila primitak obavijesti i izvijestila mađarske vlasti da je šestomjesečno razdoblje za njezino preispitivanje u skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a započelo 20. srpnja 2019.

                     (28)

                     Kako bi potkrijepile svoju obavijest dostavljenu na temelju članka 114. stavka 4. UFEU-a, mađarske vlasti dostavile su dodatne informacije Komisiji u dopisima od 27. rujna 2019. i 15. listopada 2019. U njima je razjašnjeno materijalno područje primjene nacionalnih odredaba koje Mađarska želi zadržati te su navedeni detaljni podaci o tržištu gnojiva u Mađarskoj.

                     (29)

                     Komisija je potom objavila obavijest o toj obavijesti u Službenom listu Europske unije (4) kako bi zainteresirane strane izvijestila o namjeri Mađarske da zadrži nacionalne odredbe te o razlozima na koje se pozvala kako bi potkrijepila svoj zahtjev. Komisija je također izvijestila druge države članice o obavijesti dopisom od 19. studenoga 2019. i dala im priliku da dostave komentare o njoj u roku od 30 dana.

                     (30)

                     Komisija je u tom roku primila komentare dviju država članica: Latvije i Češke. Latvija je navela da se ne protivi namjeri Mađarske da zadrži nacionalne odredbe o graničnoj vrijednosti za kadmij u fosfatnim gnojivima kojima se odstupa od odredaba Uredbe (EU) 2019/1009. Češka je navela da nema nikakvih komentara o obavijesti. Nijedan komentar nije zaprimljen nakon objave obavijesti u Službenom listu.

                     (31)

                     U Odluci dostavljenoj 17. siječnja 2020. (5), u skladu s člankom 114. stavkom 6. trećim podstavkom UFEU-a te s obzirom na složenost materije i činjenicu da produljenje kao takvo ne bi uzrokovalo opasnost za zdravlje ljudi, Komisija je smatrala opravdanim produljiti razdoblje iz članka 114. stavka 6. prvog podstavka UFEU-a za dodatno razdoblje od šest mjeseci, koje ističe 20. srpnja 2020. Budući da je materija bila složena zbog uvjeta dopuštenosti, Komisija je odgodila odlučivanje o dopuštenosti obavijesti do trenutka donošenja ove odluke.

               2.   PROCJENA

         2.1.   Dopuštenost

                     (32)

                     U skladu s člankom 114. stavcima 4. i 6. UFEU-a država članica može, nakon donošenja mjere za usklađivanje, zadržati svoje strože nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom ako o tim nacionalnim odredbama obavijesti Komisiju i Komisija ih odobri.

                     (33)

                     Mađarska traži od Komisije da odobri odstupanje kojim bi se dopustilo stavljanje na mađarsko tržište samo fosfatnih gnojiva s udjelom fosforova pentoksida (P2O5) od najmanje 5 % P2O5 koja ne sadržavaju više od 20 mg kadmija/kg P2O5. Dopisom od 27. rujna 2019. Mađarska je pojasnila da namjerava zadržati odstupanje od granične vrijednosti utvrđene za kadmij u fosfatnim gnojivima i u slučaju anorganskih gnojiva s mikrohranjivima i u slučaju organsko-mineralnih gnojiva.

                     (34)

                     Kako bi utvrdila dopuštenost zahtjeva, Komisija mora procijeniti jesu li predmetne nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo mjera koja je prethodno postojala, a kojom se odstupa od novouvedenog propisa o usklađivanju, te jesu li strože.

               2.1.1.   Prethodno postojanje nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo

                     (35)

                     Za potrebe ove procjene važno je uzeti u obzir posebnu složenost predmetne situacije.

                     (36)

                     Prvo, taksativni popis usko definiranih tipova EZ gnojiva iz Uredbe (EZ) br. 2003/2003 zamijenit će potpuno drugačiji regulatorni sustav. Stoga će se Uredbom (EU) 2019/1009 ti tipovi gnojiva zamijeniti širim kategorijama gnojiva te će se područje primjene usklađivanja proširiti na kategorije proizvoda koji nisu gnojiva. Drugim riječima, iako će obuhvaćati sve proizvode koji su prethodno usklađeni na temelju Uredbe (EZ) br. 2003/2003, Uredba (EU) 2019/1009 bit će prva mjera EU-a za usklađivanje za određene kategorije gnojiva koje su obuhvaćene njezinim proširenim područjem primjene.

                     (37)

                     Drugo, iako se njome usklađuju EZ gnojiva, Uredbom (EZ) br. 2003/2003 ne utvrđuje se usklađena granična vrijednost za kadmij. Drugim riječima, iako su određena gnojiva na koja se primjenjuju nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo kao takva već bila obuhvaćena mjerama za usklađivanje, te mjere za usklađivanje dosad nisu bile usmjerene na rizik koji se nastoji riješiti nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo.

                     (38)

                     Treće, Mađarska nije tražila odstupanje od Uredbe (EZ) br. 2003/2003 i trenutačno ne primjenjuje graničnu vrijednost za kadmij za EZ gnojiva.

                     (39)

                     Ta složena situacija otvara pitanje mogu li se nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo smatrati odredbama koje se zadržavaju na snazi i o kojima treba obavijestiti Komisiju u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a u pogledu Uredbe (EU) 2019/1009, vodeći računa o usklađivanju iz Uredbe (EZ) br. 2003/2003.

                     (40)

                     S jedne strane, člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1009 prethodna odstupanja od članka 5. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 proširuju se na članak 3. stavak 1. Uredbe (EU) 2019/1009, što omogućuje da se postojeće nacionalne mjere koje se na temelju obavijesti u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a i odluka Komisije u skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a zakonito primjenjuju na gnojiva obuhvaćena područjem primjene usklađivanja predviđenog Uredbom (EZ) br. 2003/2003 primjenjuju i na gnojidbene proizvode EU-a koji će prvi put biti obuhvaćeni novim, proširenim područjem primjene usklađivanja na temelju Uredbe (EU) 2019/1009. Time se potvrđuje da se Uredbom (EU) 2019/1009 nastavlja usklađivanje koje proizlazi iz Uredbe (EZ) br. 2003/2003.

                     (41)

                     S druge strane, uvodnom izjavom 11. Uredbe (EU) 2019/1009 potvrđuje se da je zakonodavac, s obzirom na to da je parafrazirao članak 114. stavak 4. UFEU-a, smatrao da bi za potrebe procjena na temelju članka 114. stavka 4. UFEU-a trebalo uzimati u obzir Uredbu (EU) 2019/1009:
                     „Nekoliko država članica ima nacionalne odredbe kojima se ograničava udio kadmija u fosfatnim gnojivima na temelju razloga koji se odnose na zaštitu zdravlja ljudi i okoliša. Ako država članica smatra da je takve nacionalne odredbe potrebno zadržati nakon donošenja usklađenih graničnih vrijednosti ovom Uredbom, i dok te usklađene granične vrijednosti ne budu jednake ili niže od postojećih nacionalnih graničnih vrijednosti, trebala bi o njima obavijestiti Komisiju u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a. Nadalje, u skladu s člankom 114. stavkom 5. UFEU-a, ako država članica smatra da je potrebno uvesti nove nacionalne odredbe, primjerice odredbe o ograničavanju udjela kadmija u fosfatnim gnojivima, na temelju novih znanstvenih dokaza povezanih sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, zbog problema specifičnog za tu državu članicu koji se pojavio nakon donošenja ove Uredbe, o predviđenim odredbama i razlozima za njihovo uvođenje trebala bi obavijestiti Komisiju. […]”

                     (42)

                     To tumačenje potkrepljuje i razlika u materijalnim područjima primjene Uredbe (EZ) br. 2003/2003 i Uredbe (EU) 2019/1009 s obzirom na to da Uredba (EU) 2019/1009 zamjenjuje Uredbu (EZ) br. 2003/2003 ne samo s proširenim područjem primjene nego i s potpuno drugačijim regulatornim sustavom.

                     (43)

                     Treba napomenuti i da se u prošlim predmetima u kojima je novom mjerom za usklađivanje zamijenjena postojeća Sud Europske unije („Sud”) pozivao samo na novu donešenu mjeru za usklađivanje kao mjeru koja bi se trebala uzimati u obzir u procjenama na temelju članka 114. stavka 4. UFEU-a (6).

                     (44)

                     Zaključno, budući da je Uredba (EU) 2019/1009 mjera za usklađivanje koju bi trebalo uzeti u obzir za potrebe nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a, na Komisiji je da utvrdi jesu li nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo postojale prije te uredbe, u skladu sa zahtjevom iz članka 114. stavka 4. UFEU-a.

                     (45)

                     Četvrto, i Uredbom (EU) 2019/1009 i Uredbom (EZ) br. 2003/2003 predviđen je prethodno opisani neobavezni sustav, što znači da nacionalni propisi mogu postojati paralelno s propisima EU-a o usklađivanju, u istom materijalnom području primjene kao i propisi o usklađivanju, ali da se primjenjuju samo na proizvode koji nisu stavljeni na tržište na temelju propisa o usklađivanju. Nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo dosad su se primjenjivale samo na posljednje navedene proizvode, tj. na gnojiva koja se u uvodnoj izjavi (17) above nazivaju „nacionalnim gnojivima”. Stoga je trenutačna primjena nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo na ta nacionalna gnojiva zakonita jer propisi o usklađivanju nisu obvezni za osobu koja ta gnojiva stavlja na tržište. Međutim, Mađarska sad namjerava primijeniti te iste nacionalne odredbe o kojima je obavijestila kao odstupanje od Uredbe (EU) 2019/1009, iako se one ne primjenjuju kao odstupanje od Uredbe (EZ) br. 2003/2003.

                     (46)

                     Ta složena situacija otvara pitanje može li se smatrati da se obavijest Mađarske odnosi na zadržavanje nacionalnih odredaba za potrebe članka 114. stavka 4. UFEU-a, a ne na uvođenje nacionalnih odredaba nakon donošenja mjere za usklađivanje u skladu s člankom 114. stavkom 5. UFEU-a.

                     (47)

                     Prvo treba napomenuti da su nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo u svojem trenutačnom obliku na snazi od 2006. Stoga su bile na snazi u trenutku sastavljanja Uredbe (EU) 2019/1009, što znači da su postojale prije te uredbe. Mađarska stoga ne traži uvođenje nacionalnih odredaba nakon donošenja mjere za usklađivanje, što bi bilo potrebno za obavijest na temelju članka 114. stavka 5. UFEU-a.

                     (48)

                     S druge strane, može se postaviti pitanje hoće li se nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo zadržati u smislu članka 114. stavka 4. UFEU-a s obzirom na to da se one u svojem trenutačnom obliku ne primjenjuju na EZ gnojiva. Ipak, Mađarska nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo namjerava primjenjivati i na gnojidbene proizvode EU-a. Kako bi to bilo moguće, potrebno je izmijeniti mađarsko zakonodavstvo.

                     (49)

                     Kako bi se utvrdilo jesu li nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo prethodno postojale u smislu članka 114. stavka 4. UFEU-a, unatoč tome što bi ih trebalo neznatno izmijeniti kako bi uključivale gnojidbene proizvode EU-a te i dalje isključivale EZ gnojiva, važno je razmotriti svrhu razlikovanja članka 114. stavka 4. od članka 114. stavka 5. UFEU-a.

                     (50)

                     To razlikovanje razmatrano je u sudskoj praksi Suda. U predmetu C-3/00 Danska protiv Komisije Sud je o članku 95. UEZ-a, koji odgovara članku 114. UFEU-a, zaključio:
                     „Razlika između dvije situacije predviđene člankom 95. jest, prvo, činjenica da su nacionalne odredbe postojale prije mjere za usklađivanje. Stoga je zakonodavac Zajednice upoznat s njima, no zakonodavac se ne može ni ne nastoji se voditi njima za potrebe usklađivanja. Zato se smatra da je prihvatljivo da država članica zahtijeva da njezina pravila ostanu na snazi. U tu svrhu Ugovorom o EZ-u zahtijeva se da se te nacionalne odredbe moraju opravdati važnim potrebama iz članka 30. Ugovora o EZ-u ili razlozima povezanima sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom. Za razliku od toga, u drugoj je situaciji vjerojatnije da će donošenje novog nacionalnog zakonodavstva ugroziti usklađivanje. Institucije Zajednice logično ne bi mogle uzeti u obzir nacionalni tekst pri izradi mjere za usklađivanje. U tom se slučaju zahtjevi iz članka 30. Ugovora o EZ-u ne uzimaju u obzir i prihvaćaju se samo razlozi povezani sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, pod uvjetom da država članica dostavi nove znanstvene dokaze i da potreba za uvođenjem novih nacionalnih odredaba proizlazi iz problema specifičnog za predmetnu državu članicu koji se pojavio nakon donošenja mjere za usklađivanje.” (7)

                     (51)

                     S obzirom na citiranu sudsku prasku trebalo bi smatrati da je svrha razlikovanja članka 114. stavka 4. od članka 114. stavka 5. UFEU-a postavljanje strožih zahtjeva za opravdanje u slučajevima u kojima je vjerojatnije da će usklađivanje biti ugroženo jer zakonodavac u trenutku donošenja mjere za usklađivanje nije bio upoznat s predmetnom nacionalnom odredbom i stoga je nije uzeo u obzir pri izradi mjere za usklađivanje.

                     (52)

                     Kao što je već navedeno, nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo u svojem su trenutačnom obliku na snazi od 2006. Stoga su bile na snazi u trenutku sastavljanja Uredbe (EU) 2019/1009, što znači da su postojale i prije te uredbe.

                     (53)

                     Nadalje, iz procjene učinka priložene Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu (8) očito je da je zakonodavac Unije pri sastavljanju Uredbe (EU) 2019/1009 bio upoznat s nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo. Stoga bi trebalo smatrati da su nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo prethodno postojale u smislu članka 114. stavka 4. UFEU-a.

                     (54)

                     Kao što je već navedeno, smatra se da je Uredba (EU) 2019/1009 mjerodavna mjera za usklađivanje za tu konkretnu procjenu. Stoga bi nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo trebalo procijeniti s obzirom na tu uredbu. Preostaje još preispitati odstupaju li nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo od Uredbe (EU) 2019/1009 i jesu li strože od te uredbe.

               2.1.2.   Strogost nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo u usporedbi s Uredbom (EU) 2019/1009

                     (55)

                     Dok granična vrijednost za udio kadmija u fosfatnim gnojivima koja je utvrđena u točki 3. podtočki (a) podpodtočki ii. PFC-a 1. (B) i točki 2. podtočki (a) podpodtočki ii. PFC-a 1. (C) I. dijela II. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1009 i od koje se nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo odstupa iznosi 60 mg/kg P2O5, u nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo ta granična vrijednost za kadmij iznosi 20 mg/kg P2O5. Stoga je jasno da nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo odstupaju od odredaba Uredbe (EU) 2019/1009 i da su strože od njih.

                     (56)

                     S obzirom na prethodno navedeno može se zaključiti sljedeće: 1. nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo postojale su prije mjere za usklađivanje i zakonodavac je bio upoznat s njima u trenutku izrade mjere za usklađivanje, to jest Uredbe (EU) 2019/1009. Stoga bi ih u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a trebalo smatrati mjerom koja je prethodno postojala, i 2. nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo i kojima se odstupa od točke 3. podtočke (a) podpodtočke ii. PFC-a 1. (B) i točke 2. podtočke (a) podpodtočke ii. PFC-a 1. (C) I. dijela II. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1009 strože su od Uredbe (EU) 2019/1009.

                     (57)

                     Komisija stoga smatra da je obavijest koju je dostavila Mađarska u cijelosti dopuštena u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a.

               2.2.   Procjena koristi

                     (58)

                     U skladu s člankom 114. stavkom 4. i člankom 114. stavkom 6. prvim podstavkom UFEU-a Komisija se mora uvjeriti da su ispunjeni svi uvjeti kojima se državi članici omogućuje zadržavanje njezinih nacionalnih odredaba kojima se odstupa od Unijine mjere za usklađivanje iz tog članka.

                     (59)

                     Komisija posebno mora procijeniti jesu li nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo opravdane važnim potrebama iz članka 36. UFEU-a ili razlozima povezanima sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom te premašuju li one ono što je potrebno kako bi se postigao željeni legitimni cilj. Osim toga, kad Komisija smatra da nacionalne odredbe ispunjavaju navedene uvjete, ona mora provjeriti, u skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a, jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

                     (60)

                     S obzirom na vremenski okvir utvrđen u članku 114. stavku 6. UFEU-a Komisija pri ispitivanju opravdanosti nacionalnih mjera o kojima je obaviještena u skladu s člankom 114. stavkom 4. temeljnim mora smatrati opravdanja koja je pružila država članica koja je dostavila obavijest. Teret dokaza snosi država članica koja podnosi zahtjev i koja želi zadržati svoje nacionalne mjere.

                     (61)

                     Međutim, kad Komisija raspolaže informacijama s obzirom na koje može biti potrebno revidirati Unijinu mjeru za usklađivanje od koje se nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo odstupa, ona te informacije može uzeti u obzir pri procjeni nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo.

               2.2.1.   Stajalište Mađarske

                     (62)

                     Stajalište Mađarske o udjelu kadmija u fosfatnim gnojivima od najmanje 5 % P2O5 potaknuto je dugoročnom zaštitom tla i posljedičnom zaštitom zdravlja ljudi i zaštitom okoliša.

                     (63)

                     U obavijesti dostavljenoj Komisiji Mađarska je analizirala očekivane učinke granične vrijednosti od 60 mg/kg P2O5 iz Uredbe (EU) 2019/1009 na njezino državno područje. Ta granična vrijednost uzrokovala je znatnu zabrinutost u pogledu zaštite zdravlja ljudi i okoliša. Kadmij se svrstava u karcinogene tvari i najtoksičnije elemente. Biljke ga lako apsorbiraju i tako ulazi u prehrambeni lanac. Mađarska ima najveću stopu smrtnosti od raka pluća u Uniji i u svijetu. Stoga Mađarska ističe potrebu za smanjenjem daljnje izloženosti kadmiju koji u tijelo ulazi kroz hranu.

                     (64)

                     S obzirom na to da se izloženost kadmiju u općoj populaciji statistički povezuje s povećanim rizikom od raka, među ostalim raka pluća, Mađarska želi smanjiti daljnju izloženost svojeg stanovništva kadmiju smanjenjem njegove granične vrijednosti u fosfatnim gnojivima.

                     (65)

                     Osim bojazni za zdravlje ljudi Mađarska je kao opravdanje navela i zaštitu okoliša i dugoročnu zaštitu svojih tala, koja su, kao poglavito kisela i iznimno kisela, podložnija nakupljanju kadmija, zbog čega ih treba bolje zaštititi.

                     (66)

                     U obrazloženju se Mađarska poziva na studije u kojima je nakupljanje kadmija u ljudskom tijelu povezano s nekoliko zdravstvenih problema, od kojih je najteži rak pluća, ali i s kroničnom bubrežnom insuficijencijom i osteoporozom (9). Mađarska se u obavijesti poziva i na razne izvore koji se odnose na nakupljanje kadmija u tlu (10). Mađarska tvrdi da postoji izravna veza između nakupljanja kadmija u tlu, njegove neizbježne prisutnosti u hrani i hrani za životinje te štetnih posljedica za zdravlje ljudi.

                     (67)

                     Velika većina fosfatnih gnojiva na mađarskom tržištu su EZ gnojiva. Unatoč tome, većina EZ gnojiva na mađarskom tržištu ima udio kadmija manji od 20 mg/kg P2O5. Budući da je 95 % uvezenih gnojiva već u skladu s budućom graničnom vrijednošću od 60 mg/kg P2O5 iz Uredbe (EU) 2019/1009, Mađarska je zabrinuta da će se struktura budućeg uvoza promijeniti tako da će doći do znatnog povećanja u stavljanju na tržište proizvoda s udjelom kadmija većim od 20 mg/kg P2O5, što će uzrokovati daljnje nakupljanje kadmija u tlu i njegov kasniji prijenos u prehrambeni lanac.

               2.2.2.   Evaluacija stajališta Mađarske

            2.2.2.1.   Opravdanost na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili razloga povezanih sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom

                     (68)

                     Cilj je nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo da se sprečavanjem daljnjeg nakupljanja kadmija u tlu postigne razina zaštite zdravlja i života ljudi te okoliša koja je viša od razine predviđene Uredbom (EU) 2019/1009 za izloženost kadmiju. Sredstvo za postizanje tog cilja je zadržavanje maksimalne granične vrijednosti za kadmij u fosfatnim gnojivima s masenim udjelom od najmanje 5 % P2O5 koja je niža od usklađene granične vrijednosti iz Uredbe (EU) 2019/1009.

                     (69)

                     Kad je riječ o zaštiti zdravlja i života ljudi, trebalo bi napomenuti da je kadmij element koji nije neophodan, a toksičan je za ljude te ne donosi nikakve koristi biljkama ni životinjama. Točnije, kadmijev oksid razvrstan je u karcinogene tvari kategorije 2. prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

                     (70)

                     Prisutnost kadmija u biljkama i unos kadmija putem hrane mogu dugoročno imati štetne učinke na zdravlje ljudi. Nadalje, nakon što se apsorbira u ljudskom tijelu, on se efektivno zadržava i nakuplja u tijelu tijekom cijelog života (12).

                     (71)

                     Kadmij može oštetiti bubrege i uzrokovati prekomjernu proizvodnju beta-2-mikroglobulina, proteina koji se izlučuje u urinu, a koji je biološki pokazatelj rada bubrega. Težina posljedica ovisi o trajanju i razini izloženosti kadmiju. Oštećenje kostura još je jedna kritična posljedica kronične izloženosti kadmiju u razinama neznatno višima od onih pri kojima bi protein beta-2-mikroglobulin u urinu bio rani pokazatelj. Kadmij se uglavnom pohranjuje u jetri i bubrezima, a izlučuje se sporo i može se desetljećima zadržati u ljudskom tijelu.

                     (72)

                     Šira javnost izložena je kadmiju iz brojnih izvora, uključujući pušenje. Među nepušačima hrana je glavni izvor unosa kadmija. Kadmij je prvenstveno toksičan za bubrege, no može uzrokovati i demineralizaciju kostiju te se statistički povezuje s povećanim rizikom od raka pluća, endometrija, mjehura i dojke (13). Nadalje, ne mogu se isključiti zdravstveni rizici za odrasle pušače i osobe koje imaju smanjene zalihe željeza u tijelu i/ili žive u blizini industrijskih izvora (14).

                     (73)

                     Budući da bilježi visoku stopu smrtnosti od raka pluća, Mađarskoj je opravdano u interesu izbjeći daljnju izloženost kadmiju.

                     (74)

                     Usto, daljnje nakupljanje kadmija u tlu moglo bi, osim utjecaja na zdravlje ljudi, imati i negativne posljedice za biološku raznolikost tla, a time i za funkcije tla (npr. raspadanje organskih tvari) te za kvalitetu podzemnih voda zbog ispiranja u tla. Na toksičnost i bioraspoloživost kadmija utječu svojstva tla. Mobilnost i bioraspoloživost kadmija veće su u kiselijim tlima, a manje u vapnenačkim/vapnenastim tlima. Gotovo je polovina mađarskih tala kisela ili iznimno kisela, zbog čega je ta država članica posebno podložna nakupljanju kadmija u tlima.

                     (75)

                     Vijeće je već iskazalo svoju zabrinutost zbog rizika povezanih s kadmijem za zdravlje ljudi i okoliš u svojoj Rezoluciji od 25. siječnja 1988. (15). Vijeće je istaknulo da je važno smanjiti unos kadmija u tla iz svih izvora, uključujući raspršene izvore (npr. atmosfersko taloženje, fosfatna gnojiva, mulj otpadnih voda…), među ostalim „odgovarajućim mjerama za kontrolu udjela kadmija u fosfatnim gnojivima na temelju primjerenih tehnologija koje ne uključuju prekomjerne troškove i u kojima se uzimaju u obzir okolišni uvjeti u različitim regijama Zajednice”.

                     (76)

                     U uvodnoj izjavi 15. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 već je najavljeno da Komisija namjerava razmotriti problem nenamjernog udjela kadmija u mineralnim gnojivima.

                     (77)

                     Znanstveni odbor za rizike za zdravlje i okoliš zaključio je 2002. da bi granična vrijednost od 40 mg/kg P2O5 ili viša od toga dovela do nakupljanja kadmija u većini tala Europske unije. Za razliku od toga, pretpostavio je da granična vrijednost od 20 mg/kg P2O5 ili niža od toga neće dovesti do dugoročnog nakupljanja u tlu tijekom 100 godina ako se u obzir ne uzmu drugi načini unosa kadmija.

                     (78)

                     U Prijedlogu uredbe (EU) 2019/1009 (16), na temelju znanstvenih podataka dostupnih u trenutku procjene utjecaja, Komisija je zaključila da metal kadmij i kadmijev oksid općenito mogu predstavljati ozbiljne rizike za zdravlje. Komisija je predložila graničnu vrijednost od 60 mg/kg P2O5 u fosfatnim gnojivima i postupno smanjivanje te granične vrijednosti na 20 mg/kg P2O5 tijekom 12 godina od primjene te nove uredbe.

                     (79)

                     Opće je prihvaćeno i da je kadmij u gnojivima neupitno najvažniji izvor unosa kadmija u tlo i prehrambeni lanac (17). Uredbom (EU) 2019/1009 propisana je granična vrijednost od 60 mg/kg P2O5, koja se počinje primjenjivati 16. srpnja 2022. Velika većina gnojiva dostupnih na europskom tržištu već je u skladu s tom graničnom vrijednošću. Iako je uvođenje te granične vrijednosti korak u pravom smjeru, prema dostupnim znanstvenim podacima nije vjerojatno da će se time znatno smanjiti dugoročno nakupljanje kadmija u tlima.

                     (80)

                     S obzirom na potrebu za ambicioznijom usklađenom graničnom vrijednošću za kadmij u fosfatnim gnojivima u budućnosti, Uredbom (EU) 2019/1009 Komisija se obvezuje da ponovo procijeni te granične vrijednosti radi njihova smanjivanja ako to bude izvedivo.

                     (81)

                     S obzirom na prethodno navedeno, mora se smatrati da je maksimalna granična vrijednost iz nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo opravdana potrebom da se zaštite zdravlje i život ljudi te okoliš.

            2.2.2.2.   Odsutnost proizvoljne diskriminacije, prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama ili bilo kakve prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta

         a)   Odsutnost proizvoljne diskriminacije

                     (82)

                     Komisija u skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a mora provjeriti je li zadržavanje mjera o kojima se obavijestilo sredstvo proizvoljne diskriminacije. Prema sudskoj praksi Suda (18), kako ne bi bilo diskriminacije, u sličnim situacijama ne postupa se različito, a u različitim situacijama ne postupa se jednako, osim ako je to objektivno opravdano. Odsutnost diskriminacije znači da se nacionalna ograničenja trgovine ne mogu upotrebljavati tako da stvaraju diskriminaciju u pogledu proizvoda podrijetlom iz drugih država članica.

                     (83)

                     Nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo primjenjuju se i na domaće proizvode i na proizvode proizvedene u drugim državama članicama. U odsutnosti suprotnih dokaza može se zaključiti da nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije.

               b)   Odsutnost prikrivenog ograničenja trgovine

                     (84)

                     Nacionalne mjere kojima su propisani uvjeti za stavljanje proizvoda na tržište koji su stroži od uvjeta iz Uredbe Unije inače bi bile prepreka trgovini. Razlog je tomu što se očekuje da zbog nacionalne odredbe određeni proizvodi koji se zakonito stavljaju na tržište u ostatku Unije neće biti stavljeni na tržište predmetne države članice. Predviđeno je da se preduvjetima propisanima u članku 114. stavku 6. UFEU-a spriječi primjena ograničenja na temelju kriterija iz stavaka 4. i 5. tog članka iz neprimjerenih razloga, zbog čega bi oni bili ekonomska mjera koja ometa uvoz proizvoda iz drugih država članica, tj. sredstvo neizravne zaštite nacionalne proizvodnje (19).

                     (85)

                     S obzirom na to da se nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo nameće stroža granična vrijednost za udio kadmija u fosfatnim gnojivima i gospodarskim subjektima s poslovnim nastanom u drugim državama članicama inače usklađenog područja, te odredbe mogu činiti prikriveno ograničenje trgovine ili prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

                     (86)

                     U odsutnosti dokaza koji bi sugerirali da su nacionalne odredbe zapravo mjera namijenjena zaštiti nacionalne proizvodnje, može se zaključiti da one nisu prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama. Stoga Komisija još mora razmotriti jesu li nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

               c)   Odsutnost prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta

                     (87)

                     U skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a Komisija mora provjeriti je li zadržavanje mjera o kojima se obavijestilo prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Taj uvjet ne može se tumačiti tako da sprečava odobrenje svake nacionalne mjere koja bi mogla utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Doista, svaka nacionalna mjera kojom se odstupa od mjere za usklađivanje usmjerene na uspostavljanje i rad unutarnjeg tržišta u svojoj je biti mjera koja će vjerojatno utjecati na unutarnje tržište. Stoga, kako bi se očuvala korisnost postupka propisanog člankom 114. UFEU-a, koncept prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta mora se, u kontekstu članka 114. stavka 6. UFEU-a, shvatiti kao neproporcionalan učinak u odnosu na željeni cilj (20).

                     (88)

                     Pri procjeni jesu li nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo odgovarajuće i potrebne za postizanje tog cilja potrebno je uzeti u obzir niz čimbenika. Komisija mora ocijeniti pruža li razina zaštite koja proizlazi iz granične vrijednosti za kadmij propisane mađarskim zakonodavstvom djelotvornu zaštitu zdravlja i života ljudi s jedne strane te okoliša s druge strane.

                     (89)

                     Nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo nastoji se zaštititi zdravlje ljudi i okoliš izbjegavanjem nakupljanja kadmija u tlu. U obavijesti Komisiji Mađarska pravda potrebu za odstupanjem upućivanjem na konkretne okolnosti – posebnu ranjivost mađarskog stanovništva koja proizlazi iz visoke stope smrtnosti od raka pluća i kiselost tla.

                     (90)

                     Mađarska ima najveću stopu smrtnosti od raka pluća u Uniji i u svijetu. Zbog toga Mađarska ističe potrebu za smanjenjem daljnje izloženosti kadmiju koji u tijelo ulazi kroz hranu. Usto, otprilike je polovina mađarskih tala kisela ili iznimno kisela, zbog čega je ta država članica posebno podložna nakupljanju kadmija u tlima.

                     (91)

                     Nadalje, utvrđeno je da maksimalna granična vrijednost za koncentraciju kadmija u gnojivima od 20 mg/kg P2O5 ili niža od toga učinkovito pridonosi izbjegavanju dugoročnog nakupljanja kadmija u tlu tijekom 100 godina.

                     (92)

                     Uzimajući u obzir elemente povezane s konkretnom situacijom Mađarske, nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo mogu se smatrati potrebnima za postizanje željenog cilja.

                     (93)

                     Usto, Mađarska tvrdi da je udio kadmija u većini gnojiva na tržištu manji od granične vrijednosti od 20 mg/kg P2O5, iako se to trenutačno ne zahtijeva za EZ gnojiva. Zbog toga postavljanje granične vrijednosti od 20 mg/kg P2O5 neće izazvati znatni poremećaj na tržištu.

                     (94)

                     Primjenu drugih mjera, kao što su ograničenja uporabe, bilo bi vrlo teško kontrolirati u praksi pa se njome ne bi mogao postići željeni cilj. Komisija smatra da zadržavanje nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo nije neproporcionalno i nije prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta u smislu članka 114. stavka 6. UFEU-a.

                     (95)

                     S obzirom na ovu analizu Komisija smatra da je uvjet o odsutnosti prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta ispunjen.

            2.2.2.3.   Vremensko ograničenje

                     (96)

                     Kako bi se osiguralo da je nacionalna mjera, a time i moguća prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta, ograničena na ono što je strogo potrebno za postizanje ciljeva Mađarske, nacionalno odstupanje trebalo bi biti vremenski ograničeno. Odstupanje ne bi više bilo potrebno kad bi se u budućnosti utvrdila usklađena granična vrijednost jednaka mađarskoj graničnoj vrijednosti ili niža od nje.

                     (97)

                     Usklađena granična vrijednost jednaka mađarskoj graničnoj vrijednosti ili niža od nje mogla bi se propisati samo odlukom Europskog parlamenta i Vijeća na temelju prijedloga Komisije, na primjer u kontekstu preispitivanja iz članka 49. točke (b) Uredbe (EU) 2019/1009. Zbog toga se razdoblje za koje se odstupanje odobrava ne bi trebalo ovom Odlukom ograničiti do određenog datuma, već upućivanjem na buduću odluku zakonodavca u tom pogledu.

                     (98)

                     To je u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1009, kojim je predviđeno da se odstupanja od Uredbe (EZ) br. 2003/2003 u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a u pogledu udjela kadmija mogu nastaviti primjenjivati do trenutka kad usklađene granične vrijednosti za udio kadmija u fosfatnim gnojivima koje su jednake nacionalnim vrijednostima ili niže od njih budu primjenjive na razini Unije.

                     (99)

                     Odobrenje nacionalnih odredaba o kojima se obavijestilo stoga bi se trebalo primjenjivati do trenutka kad revidirana usklađena granična vrijednost koja je jednaka mađarskoj graničnoj vrijednosti ili niža od nje bude primjenjiva na razini Unije.

               3.   ZAKLJUČCI

                     (100)

                     S obzirom na prethodno navedeno trebalo bi zaključiti da je obavijest Mađarske o zadržavanju nacionalnih odredaba kojima se odstupa od Uredbe (EU) 2019/1009, koja je dostavljena 19. srpnja 2019., dopuštena.

                     (101)

                     Nadalje, Komisija je o nacionalnim odredbama o kojima se obavijestilo utvrdila sljedeće:

                                 —

                                 ispunjavaju potrebe zaštite zdravlja ljudi i okoliša,

                                 —

                                 proporcionalne su postavljenim ciljevima,

                                 —

                                 nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije,

                                 —

                                 nisu prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama.

                     (102)

                     Komisija stoga smatra da bi nacionalne odredbe o kojima se obavijestilo trebalo odobriti,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Nacionalne odredbe o kojima je obavijestila Mađarska u skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a kojima se odstupa od Uredbe (EU) 2019/1009 u pogledu udjela kadmija u fosfatnim gnojivima, tj. zabrana stavljanja na mađarsko tržište fosfatnih gnojiva s masenim udjelom od najmanje 5 % P2O5 iz točke 3. podtočke (a) podpodtočke ii. PFC-a 1. (B) i točke 2. podtočke (a) podpodtočke ii. PFC-a 1. (C) I. iz Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1009 i s udjelom kadmija većim od 20 mg/kg P2O5, odobravaju se do trenutka kad usklađena granična vrijednost koja je jednaka mađarskoj graničnoj vrijednosti ili niža od nje bude primjenjiva na razini Unije.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

            Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2020.

                  Za Komisiju

               Thierry BRETON

                  Član Komisije

            (1)  Uredba (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2003/2003 (SL L 170, 25.6.2019., str. 1.).

            (2)  Uredba (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o gnojivima (SL L 304, 21.11.2003., str. 1.).

            (3)  Vidjeti odluke Komisije od 3. siječnja 2006.: 2006/347/EZ o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Kraljevina Švedska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u (SL L 129, 17.5.2006., str. 19.), 2006/348/EZ o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Finska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u (SL L 129, 17.5.2006., str. 25.) i 2006/349/EZ o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Austrija u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u (SL L 129, 17.5.2006., str. 31.).

            (4)  SL C 394, 21.11.2019., str. 2.

            (5)  Odluka Komisije o produljenju razdoblja iz članka 114. stavka 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Mađarska u skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora (C(2020) 134 final).

            (6)  Vidjeti C-360/14 P, Njemačka protiv Europske komisije.

            (7)  C-3/00 Danska protiv Komisije, t. 58. Dodatno potvrđeno u npr. T-234/04 Kraljevina Nizozemska protiv Komisije, t. 58, spojenim predmetima T-366/03 i T-235/04 Land Oberösterreich i Austrija protiv Komisije, t. 62. i C-512/99 Njemačka protiv Komisije, t. 41.

            (8)  Vidjeti procjenu učinka priloženu prijedlogu Komisije koji je konkretno usmjeren na graničnu vrijednost za kadmij, SWD(2016) 64 final, DIO 2/2; https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2016/EN/SWD-2016-64-F1-EN-MAIN-PART-2.PDF; vidjeti posebno str. 5., 6., 25., 28., 29. i 32. te Prilog I.

            (9)  Npr. HORVÁTH O, MAKRAINÉ HORVÁTH A ZS., 2006. A csontritkulás, korunk „néma járványa”. Nővér 2006 (19) 2, MÁTYUS J, OLÁH A, ÚJHELYI L, KÁRPÁTI I, BALLA J., 2008. Az idült vesebetegség epidémiája szükségessé teszi a glomerulus filtrációs ráta számítását. Orvosi Hetilap 149(2): 77.–82. i IARC Monographs Volume 100C Cadmium and Cadmium Compounds. 2012.

            (10)  Npr. ADRIANO, D.C., 2001. Trace Elements in Terrestrial Environments. Biogeochemistry, Bioavailability and Risks of Metals. (2. izd.). Springer-Verlag. New York, ALLOWAY, B.J. (ur)., 1990. Heavy Metals in Soils. Blackie and Son Ltd. Glasgow i London. John Wiley and Sons Inc. New York.

            (11)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

            (12)  Vidjeti znanstveno izvješće Europske agencije za sigurnost hrane iz 2012. o prehrambenoj izloženosti kadmiju među europskim stanovništvom, objavljeno na:https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/2551.pdf, (EFSA Journal 2012.; 10(1)).

            (13)  EFSA Journal 2012.; 10(1).

            (14)  Izvješće EU-a o procjeni rizika od kadmija i kadmijeva oksida, citirano u SWD(2016) 64 final, str. 11.

            (15)  SL C 30, 4.2.1988., str. 1.

            (16)  COM/2016/0157 final – 2016/084 (COD).

            (17)  Vidjeti studiju Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in
         European agricultural soils (Pregled i revizija učinka fosfatnih gnojiva na nakupljanje kadmija u europskim poljoprivrednim tlima), autori: Erik Smolders i Laetitia Six, koju je 2013. naručila udruga Fertilizers Europe,
         objavljenu na http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_168_rd_en.pdf.

            (18)  Npr. C-492/14, Essent Belgium, str. 80., Odluka Komisije od 8. svibnja 2018. o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima, C/2018/2721, uvodna izjava 52. (SL L 118, 14.5.2018., str. 7.), Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Finska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/348/EZ, uvodna izjava 38., Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Kraljevina Švedska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/347/EZ, uvodna izjava 39., Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Austrija u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/349/EZ, uvodna izjava 39.

            (19)  Odluka Komisije od 8. svibnja 2018. o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima, C/2018/2721, uvodna izjava 54., Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Finska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/348/EZ, uvodna izjava 40., Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Kraljevina Švedska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/347/EZ, uvodna izjava 41., Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Austrija u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/349/EZ, uvodna izjava 41.

            (20)  Odluka Komisije od 8. svibnja 2018. o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima, C/2018/2721, uvodna izjava 55. (SL L 118, 14.5.2018., str. 7.), Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Finska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/348/EZ, uvodna izjava 42., Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Kraljevina Švedska u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/347/EZ, uvodna izjava 43., Odluka Komisije od 3. siječnja 2006. o nacionalnim odredbama o najvećem dopuštenom udjelu kadmija u gnojivima o kojima je obavijestila Republika Austrija u skladu s člankom 95. stavkom 4. Ugovora o EZ-u, 2006/349/EZ, uvodna izjava 43.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1385 od 1. listopada 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2015/1333 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

text:
                  2.10.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 320/9

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/1385
         od 1. listopada 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2015/1333 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 31. srpnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/1333 (1) o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji.

                     (2)

                     Vijeće je 27. ožujka 2020. donijelo Odluku (ZVSP) 2020/458 (2).

                     (3)

                     Mjere ograničavanja koje se odnose na jednu osobu trebalo bi produljiti za dodatno razdoblje od šest mjeseci, a unose za dvije osobe trebalo bi izbrisati.

                     (4)

                     Odluku (ZVSP) 2015/1333 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka (ZVSP) 2015/1333 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        u članku 17. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

                           „3.   Mjere iz članka 8. stavka 2. primjenjuju se u pogledu unosa 15. iz Priloga II. do 2. travnja 2021.

                           4.   Mjere iz članka 9. stavka 2. primjenjuju se u pogledu unosa 20. iz Priloga IV. do 2. travnja 2021.”;

                        2.

                        Prilozi II. i IV. mijenjaju u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/1333 od 31. srpnja 2015. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji i stavljanju izvan snage Odluke 2011/137/ZVSP (SL L 206, 1.8.2015., str. 34.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/458 od 27. ožujka 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2015/1333 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji (SL L 97, 30.3.2020., str. 13.).

            PRILOG
            Odluka (ZVSP) 2015/1333 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        u Prilogu II. (Popis osoba i subjekata iz članka 8. stavka 2.), unos 14. (SALEH ISSA GWAIDER, Agila) i unos 16. (ABU SAHMAIN, Nuri) brišu se s popisa navedenog u dijelu A (Osobe);

                        2.

                        u Prilogu IV. (Popis osoba i subjekata iz članka 9. stavka 2.), unos 19. (SALEH ISSA GWAIDER, Agila) i unos 21. (ABU SAHMAIN, Nuri) brišu se s popisa navedenog u dijelu A (Osobe).


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/1512 od 13. listopada 2020. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

text:
                  19.10.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 344/22

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/1512
         od 13. listopada 2020.
         o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 148. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
         nakon savjetovanja s Odborom regija,
         uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje (3),
         budući da:

                     (1)

                     Države članice i Unija trebaju raditi na razvoju koordinirane strategije zapošljavanja te, posebice, za promicanje kvalificirane, osposobljene i prilagodljive radne snage te tržištâ rada koja su usmjerena na budućnost i koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama kako bi se ostvarili ciljevi pune zaposlenosti i društvenog napretka, uravnoteženog rasta, visoke razine zaštite te poboljšanja kvalitete okoliša utvrđeni u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Države članice trebaju promicanje zapošljavanja smatrati pitanjem od zajedničkog interesa te u tom pogledu koordiniraju svoje djelovanje u okviru Vijeća, uzimajući u obzir nacionalne prakse povezane s odgovornostima socijalnih partnera.

                     (2)

                     Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju, promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi, kako je utvrđeno u članku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

                     (3)

                     U skladu s UFEU-om Unija je razvila i provela instrumente za koordiniranje ekonomskih politika i politika zapošljavanja. U okviru tih instrumenata smjernice za politike zapošljavanja država članica („Smjernice”) navedene u Prilogu ovoj Odluci zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Unije navedenima u Preporuci Vijeća (EU) 2015/1184 (4) tvore integrirane smjernice. One trebaju usmjeravati provedbu politika u državama članicama i Uniji, odražavajući međuovisnost država članica. Skup koordiniranih europskih i nacionalnih politika i reformi koji iz toga proizlazi treba predstavljati primjerenu kombinaciju općih održivih ekonomskih politika i politika zapošljavanja kojima bi se trebali ostvariti pozitivni učinci prelijevanja.

                     (4)

                     Smjernice su u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu, postojećim zakonodavstvom Unije i njezinim raznim inicijativama, uključujući Preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. (5) („Garancija za mlade”), Preporuku Vijeća od 15. veljače 2016. (6), Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. (7), Preporuku Vijeća od 15. ožujka 2018. (8), Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. (9), Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2019. (10), Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. (11) i Preporuku Vijeća od 10. ožujka 2014. (12).

                     (5)

                     U okviru europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar sveobuhvatnog okvira za integriranu multilateralnu koordinaciju i nadzor ekonomskih politika i politika zapošljavanja. Nastojeći ostvariti okolišnu održivost, produktivnost, pravednost i stabilnost, europski semestar obuhvaća načela europskog stupa socijalnih prava, uključujući čvrstu suradnju sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima. Podupire ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Politike zapošljavanja i ekonomske politike Unije i država članica trebale bi biti usko povezane s prelaskom Europe na klimatski neutralno, okolišno održivo i digitalno gospodarstvo, pri čemu bi trebalo poboljšati konkurentnost, poticati inovacije, promicati socijalnu pravdu i jednake mogućnosti te suzbijati nejednakosti i regionalne razlike.

                     (6)

                     Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija i demografske promjene preobrazit će europska gospodarstva i društva. Unija i njezine države članice trebale bi surađivati na djelotvornom suočavanju s tim strukturnim čimbenicima i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave, prepoznajući blisku međuovisnost gospodarstava i tržištâ rada država članica te s time povezanih politika. Za to je potrebno koordinirano, ambiciozno i učinkovito djelovanje u okviru politika i na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politika trebalo obuhvatiti poticanje održivog ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme kojima se poboljšavaju produktivnost, gospodarski rast, socijalna i teritorijalna kohezija, uzlazna konvergencija i otpornost te provedbu fiskalne odgovornosti. U okviru tog djelovanja trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju te pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo.

                     (7)

                     Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili su europski stup socijalnih prava (13) („Stup”). Tim se Stupom utvrđuje dvadeset načela i prava za potporu pravednim tržištima rada i sustavima socijalne skrbi te njihovu dobrom funkcioniranju, koji su razvrstani u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni uvjeti rada te socijalna zaštita i uključenost. Tim načelima i pravima usmjerava se strategija Unije, omogućujući da prijelazi na klimatsku neutralnost i održivost okoliša, digitalizaciju i demografske promjene budu socijalno pošteni i pravedni. Stup predstavlja referentni okvir za praćenje uspješnosti država članica u području zapošljavanja i socijalnih pitanja, za poticanje reformi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i za postizanje ravnoteže između „socijalnog” i „tržišnog” u današnjem modernom gospodarstvu, među ostalim promicanjem socijalne ekonomije.

                     (8)

                     Reforme tržišta rada, uključujući reforme nacionalnih mehanizama određivanja plaća, trebale bi slijediti nacionalne prakse socijalnog dijaloga i omogućiti potrebnu priliku za široko razmatranje socioekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu održivosti, konkurentnosti, inovacija, otvaranja radnih mjesta, politika cjeloživotnog učenja i osposobljavanja, radnih uvjeta, obrazovanja i vještina, javnog zdravlja i uključenosti te stvarnih prihoda.

                     (9)

                     Države članice i Unija trebale bi osigurati ublažavanje socijalnih i ekonomskih učinaka krize uzrokovane bolešću COVID-19 kao i njezinih učinaka na zapošljavanje i to da su transformacije poštene i socijalno pravedne te pritom jačati oporavak i izgradnju uključivog i otpornog društva u kojemu su građani zaštićeni i osnažuje ih se da predviđaju promjene i upravljaju njima te u kojem mogu aktivno sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu. Trebalo bi suzbijati svaki oblik diskriminacije. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, uključujući onu koja se odnosi na djecu, posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i sustavâ socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, među ostalim putem ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje te u digitalne vještine. S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i u kontekstu društava koja stare posebno su relevantni pravodoban i jednak pristup povoljnim uslugama dugotrajne skrbi i zdravstvenim uslugama, uključujući prevenciju i promicanje zdravstvene zaštite. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinose gospodarskom rastu i socijalnom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada održava i jača europski socijalni model.

                     (10)

                     Integrirane smjernice trebale bi biti osnova preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće može uputiti državama članicama. Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti Europski socijalni fond plus i ostale fondove Unije, uključujući Fond za pravednu tranziciju i InvestEU, kako bi poticale zapošljavanje, socijalna ulaganja, socijalnu uključenost i dostupnost, promicale mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije radnika, cjeloživotno učenje te visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući digitalnu pismenost i vještine. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provoditi u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva.

                     (11)

                     Odbor za zapošljavanje i Odbor za socijalnu zaštitu trebali bi pratiti kako se odgovarajuće politike provode s obzirom na smjernice za politike zapošljavanja, u skladu sa svojim ovlastima na temelju Ugovora. Ti odbori i druga pripremna tijela Vijeća koja su uključena u koordiniranje ekonomskih i socijalnih politika trebali bi blisko surađivati. Trebalo bi održavati dijalog o politikama između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, posebice u pogledu smjernica za politike zapošljavanja država članica.

                     (12)

                     Provedeno je savjetovanje s Odborom za socijalnu zaštitu,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Donose se smjernice za politike zapošljavanja država članica („Smjernice”), kako su navedene u Prilogu. Smjernice su dio integriranih smjernica.

            Članak 2.
            Države članice u svojim politikama zapošljavanja i programima reformi uzimaju u obzir Smjernice, o čemu izvješćuju u skladu s člankom 148. stavkom 3. UFEU-a.

            Članak 3.
            Ova je Odluka upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Luxembourgu 13. listopada 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Mišljenje od 10. srpnja 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (2)  SL C 232, 14.7.2020., str. 18.

            (3)  Mišljenje od 18. rujna 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (4)  Preporuka Vijeća (EU) 2015/1184 od 14. srpnja 2015. o općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Europske unije (SL L 192, 18.7.2015., str. 27.).

            (5)  Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.).

            (6)  Preporuka Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (SL C 67, 20.2.2016., str. 1.).

            (7)  Preporuka Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja (SL C 484, 24.12.2016., str. 1.).

            (8)  Preporuka Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja. (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.).

            (9)  Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (SL C 189, 4.6.2018., str. 1.).

            (10)  Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2019.o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (SL C 189, 5.6.2019., str. 4.).

            (11)  Preporuka Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu socijalnoj zaštiti (SL C 387, 15.11.2019., str. 1.).

            (12)  Preporuka Vijeća od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo (SL C 88, 27.3.2014., str. 1.).

            (13)  Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (SL C 428, 13.12.2017., str. 10.).

            PRILOG
            Smjernica br. 5: Povećanje potražnje za radnom snagom
            Države članice trebale bi aktivno promicati održivo socijalno tržišno gospodarstvo te olakšavati i podupirati ulaganja u otvaranje kvalitetnih radnih mjesta. U tu svrhu trebale bi smanjiti prepreke s kojima se poduzeća susreću pri zapošljavanju, poticati odgovorno poduzetništvo i stvarno samozapošljavanje te posebice podupirati osnivanje i rast mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, među ostalim pristupom financiranju. Države članice trebale bi aktivno promicati razvoj socijalnog gospodarstva, poticati socijalne inovacije i socijalna poduzeća te podupirati te inovativne oblike rada, a pritom trebaju stvarati mogućnosti za kvalitetna radna mjesta i socijalne koristi na lokalnoj razini.
            S obzirom na ozbiljne gospodarske i socijalne posljedice uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, dobro smišljeni programi skraćenog radnog vremena i slični aranžmani trebali bi biti dostupni u svrhu očuvanja radnih mjesta, sprečavanja gubitka radnih mjesta i sprečavanja dugoročnih negativnih učinaka na gospodarstvo, poduzeća i ljudski kapital. Trebalo bi razmotriti dobro osmišljene poticaje za zapošljavanje i mjere za prekvalifikaciju kako bi se poduprlo otvaranje radnih mjesta tijekom oporavka.
            Oporezivanje bi trebalo preusmjeriti s rada na druge izvore kojima se više podupiru zapošljavanje i uključiv rast te koji su usklađeni s klimatskim i okolišnim ciljevima, uzimajući u obzir učinak preraspodjele poreznog sustava te istodobno štiteći prihode potrebne za primjerenu socijalnu zaštitu i rashode kojima se potiče rast.
            Države članice, uključujući one s uspostavljenim nacionalnim mehanizmima za utvrđivanje zakonskih minimalnih plaća, trebale bi osigurati djelotvorno sudjelovanje socijalnih partnera na transparentan i predvidljiv način i tako omogućiti odgovarajuće prilagođavanje plaća kretanjima produktivnosti te osigurati pravedne plaće koje omogućuju dostojan životni standard, pri čemu bi posebnu pozornost trebale posvetiti skupinama s nižim i srednjim prihodima radi postizanja uzlazne konvergencije. U okviru mehanizama određivanja plaća trebali bi se uzeti u obzir gospodarski rezultati u svim regijama i sektorima. Države članice trebale bi promicati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje s ciljem određivanja plaća. Poštujući nacionalne prakse i autonomiju socijalnih partnera, države članice i socijalni partneri trebali bi osigurati da svi radnici imaju primjerene i pravedne plaće ostvarivanjem koristi, izravno ili neizravno, od kolektivnih ugovora ili odgovarajućih zakonskih minimalnih plaća, uzimajući u obzir njihov učinak na konkurentnost, otvaranje radnih mjesta i siromaštvo unatoč zaposlenju.
            Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, vještinama i kompetencijama
            U kontekstu tehnološke i okolišne tranzicije te demografskih promjena države članice trebale bi promicati održivost, produktivnost, zapošljivost i ljudski kapital, poticanjem stjecanja relevantnog znanja, vještina i kompetencija tijekom cijelog života i odgovaranjem na sadašnje i buduće potrebe tržišta rada. Države članice trebale bi također prilagoditi svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja te u njih ulagati kako bi pružile visokokvalitetno i uključivo obrazovanje, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, te pristup digitalnom učenju. Države članice trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima, pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, poduzećima i drugim dionicima kako bi se uklonile strukturne slabosti u sustavima obrazovanja i osposobljavanja te poboljšale njihova kvaliteta i relevantnost na tržištu rada, a i radi ostvarenja okolišne i digitalne tranzicije. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti izazovima s kojima se suočava nastavnička profesija, među ostalim ulaganjem u digitalne kompetencije učitelja i nastavnika. U sustavima obrazovanja i osposobljavanja svi bi učenici i polaznici trebali steći ključne kompetencije, uključujući osnovne i digitalne vještine, te transverzalne kompetencije kako bi se postavili temelji za prilagodljivost i otpornost tijekom života. Države članice trebale bi nastojati ojačati odredbe o pojedinačnom pravu na osposobljavanje i osigurati njihovu prenosivost pri promjeni radnog mjesta, među ostalim, prema potrebi, putem individualnih računa za učenje. Svima bi trebale pomoći da predviđaju potrebe tržišta rada i bolje im se prilagode, posebice kontinuiranim usavršavanjem i prekvalifikacijom te pružanjem integriranog usmjeravanja i savjetovanja, u svrhu podupiranja pravednih i poštenih tranzicija za sve, jačanja socijalnih ishoda, rješavanja pitanja manjka radne snage, poboljšanja opće otpornosti gospodarstva na šokove i olakšavanja prilagodbi potrebnih nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19.
            Države članice trebale bi poticati jednake mogućnosti za sve uklanjanjem nejednakosti u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim osiguravanjem pristupa kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. Trebale bi podići opću razinu obrazovanja, smanjiti broj mladih koji rano napuštaju školovanje, povećati pristup strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te tercijarnom obrazovanju, završavanje takvog obrazovanja i osposobljavanja kao i sudjelovanje odraslih u kontinuiranom učenju, posebno među polaznicima u nepovoljnom položaju i s najnižim kvalifikacijama. Uzimajući u obzir nove zahtjeve digitalnih, zelenih i sve starijih društava, države članice trebale bi u svojim sustavima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja pospješiti učenje kroz rad, među ostalim u okviru kvalitetnog i učinkovitog naukovanja te povećati broj osoba s kvalifikacijom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), na razini strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te u tercijarnom obrazovanju, posebice žena. Nadalje, države članice trebale bi: povećati relevantnost tercijarnog obrazovanja i, prema potrebi, istraživanja za tržište rada; poboljšati praćenje i predviđanje vještina, učiniti vještine vidljivijima i omogućiti bolju usporedivost kvalifikacija, među ostalim onih stečenih u inozemstvu, te povećati mogućnosti za priznavanje i vrednovanje vještina i kompetencija stečenih izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja. Trebale bi unaprijediti i povećati ponudu i iskorištavanje fleksibilnog trajnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Države članice također bi trebale pomoći niskokvalificiranim odraslim osobama da održe ili unaprijede svoju dugoročnu zapošljivost poboljšanjem pristupa kvalitetnim mogućnostima za učenje i većim iskorištavanjem tih mogućnosti provedbom inicijative o oblicima usavršavanja, uključujući procjenu vještina, ponudu obrazovanja i osposobljavanja usklađenu s prilikama na tržištu rada te vrednovanje i priznavanje stečenih vještina.
            Države članice trebale bi nezaposlenim i neaktivnim osobama pružiti djelotvornu, pravodobnu, koordiniranu i prilagođenu pomoć koja se temelji na pružanju potpore u traženju posla, osposobljavanju, prekvalifikaciji i pristupu drugim potpornim uslugama, uz posvećivanje posebne pozornosti ranjivim skupinama i osobama koje su osobito pogođene zelenom i digitalnom tranzicijom te krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Kako bi se znatno smanjila i spriječila dugoročna i strukturna nezaposlenost, trebalo bi što je prije moguće provesti sveobuhvatne strategije koje uključuju detaljne individualne procjene nezaposlenih osoba, a najkasnije 18 mjeseci nakon početka nezaposlenosti. Nezaposlenost mladih i pitanje mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) trebalo bi i dalje rješavati sprečavanjem ranog napuštanja školovanja i strukturnim poboljšanjem prelaska iz škole na posao, među ostalim potpunom provedbom Garancije za mlade.
            Države članice trebale bi nastojati ukloniti prepreke sudjelovanju na tržištu rada i čimbenike koji odvraćaju od sudjelovanja na tržištu rada te osigurati poticaje za sudjelovanje na njemu, posebno za osobe s niskim dohotkom, osobe koje ostvaruju drugi dohodak u kućanstvu i one koje su najudaljenije od tržišta rada. Države članice trebale bi podupirati prilagođeno radno okruženje za osobe s invaliditetom, među ostalim s pomoću ciljane financijske potpore i usluga koje im omogućuju sudjelovanje na tržištu rada i u društvu.
            Trebalo bi riješiti pitanje rodne razlike u zapošljavanju i u plaćama. Države članice trebale bi osigurati rodnu ravnopravnost i veće sudjelovanje žena na tržištu rada, među ostalim osiguravanjem jednakih mogućnosti i napredovanja u karijeri te uklanjanjem prepreka radu na vodećim pozicijama na svim razinama donošenja odluka. Trebalo bi osigurati jednaku plaću za jednak rad ili rad jednake vrijednosti te transparentnost plaća. Trebalo bi promicati usklađivanje poslovnog, obiteljskog i privatnog života i za žene i muškarce, posebice putem pristupa povoljnoj kvalitetnoj dugotrajnoj skrbi te uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Države članice trebale bi osigurati da se roditeljima i drugim osobama koje imaju obvezu skrbiti o drugima omogući pristup primjerenom obiteljskom dopustu i fleksibilnim radnim uvjetima kako bi ostvarili ravnotežu između poslovnog, obiteljskog i privatnog života te bi trebale promicati ravnopravno ostvarivanje tih prava među ženama i muškarcima.
            Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržištâ rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga
            Kako bi države članice iskoristile dinamičnu i produktivnu radnu snagu te nove obrasce rada i poslovne modele, trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima na uspostavi pravednih, transparentnih i predvidljivih radnih uvjeta te pritom postići ravnotežu između prava i obveza. Trebale bi smanjiti i sprečavati segmentaciju tržištâ rada, suzbijati neprijavljeni rad i lažno samozapošljavanje te poticati prijelaz na oblike zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Propisi o zaštiti radnih mjesta, radno pravo i institucije trebali bi osigurati i prikladno okruženje za zapošljavanje i potrebnu fleksibilnost za poslodavce da se brzo prilagode promjenama u gospodarskom kontekstu te pritom štititi radna prava i osigurati socijalnu zaštitu, odgovarajuću razinu sigurnosti te zdravo, sigurno i dobro prilagođeno radno okruženje za radnike, među ostalim s obzirom na rizike koje predstavlja kriza uzrokovana bolešću COVID-19. Promicanje uporabe fleksibilnih radnih uvjeta poput rada na daljinu važno je za očuvanje radnih mjesta i proizvodnje u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19. Trebalo bi sprečavati radne odnose koji vode do nesigurnih radnih uvjeta, među ostalim u slučaju radnika koji rade putem platforme i suzbijanjem zlouporabe nestandardnih ugovora. U slučaju neopravdanog otkaza trebalo bi osigurati pristup djelotvornom nepristranom rješavanju sporova i pravo na pravnu zaštitu, što uključuje primjerenu naknadu.
            Politikama bi se trebalo nastojati poboljšati i poduprijeti sudjelovanje na tržištu rada, usklađivanje s potrebama tržišta rada i tranzicije, među ostalim u regijama u nepovoljnom položaju. Države članice trebale bi djelotvorno poticati i podupirati osobe koje mogu sudjelovati na tržištu rada. Države članice trebale bi ojačati djelotvornost aktivnih politika tržišta rada povećanjem njihove usmjerenosti, dosega i područja primjene i njihovim boljim povezivanjem sa socijalnim uslugama i potporom dohotku za nezaposlene dok traže posao i na temelju njihovih prava i odgovornosti. Države članice trebale bi nastojati ostvariti djelotvornije i učinkovitije javne službe za zapošljavanje osiguravanjem pravodobne i prilagođene pomoći tražiteljima zaposlenja, podupirući trenutačne i buduće potrebe na tržištu rada i provodeći upravljanje na temelju rezultata.
            Države članice trebale bi nezaposlenim osobama osigurati primjerenu naknadu za nezaposlenost tijekom razumno dugog razdoblja, u skladu s njihovim doprinosima i nacionalnim pravilima o ispunjavanju uvjeta za primanje naknade. Iako bi u svrhu ublažavanja učinaka bolesti COVID-19 trebalo razmotriti privremeno ublažavanje uvjeta za primanje naknade i produljenje trajanja naknade, naknadama za nezaposlenost ne bi se trebao destimulirati brz povratak na tržište rada i trebale bi biti popraćene aktivnim politikama tržišta rada.
            Mobilnost učenika i polaznika te radnika trebalo bi odgovarajuće podupirati u cilju povećanja vještina i zapošljivosti te kako bi se iskoristio puni potencijal europskog tržišta rada, uz istodobno osiguravanje pravednih uvjeta za sve koji obavljaju prekograničnu djelatnost te jačanje administrativne suradnje nacionalnih uprava u pogledu mobilnih radnika, uz iskorištavanje pomoći nedavno uspostavljenog Europskog nadzornog tijela za rad. Mobilnost radnika u ključnim zanimanjima i prekograničnih, sezonskih i upućenih radnika trebalo bi podupirati u slučajevima privremenog zatvaranja granica zbog pandemije bolesti COVID-19, uzimajući u obzir pitanja zaštite javnog zdravlja. Trebalo bi ukloniti prepreke mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju, kod strukovnih i osobnih mirovina te priznavanja kvalifikacija, te bi trebalo olakšati priznavanje kvalifikacija. Države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi se osiguralo da administrativni postupci nisu nepotrebna prepreka radnicima iz drugih država članica koji se zapošljavaju, uključujući prekogranične radnike. Države članice također bi trebale spriječiti zlouporabu postojećih pravila i baviti se temeljnim uzrocima „odljeva mozgova” iz određenih regija, među ostalim odgovarajućim mjerama regionalnog razvoja.
            Nadovezujući se na postojeće nacionalne prakse i kako bi se ostvarili djelotvorniji socijalni dijalog i bolji socioekonomski ishodi, države članice trebale bi osigurati pravodobno i smisleno sudjelovanje socijalnih partnera u osmišljavanju i provedbi reformi i politika zapošljavanja te socijalnih reformi i politika te, ako je to relevantno, gospodarskih reformi i politika, među ostalim potporom povećanju kapaciteta socijalnih partnera. Države članice trebale bi poticati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje. Socijalne partnere trebalo bi poticati da pregovaraju o kolektivnim ugovorima i sklapaju ih u svim područjima koja su im relevantna, poštujući u potpunosti njihovu autonomiju i pravo na zajedničko djelovanje.
            Ako je to relevantno i nadovezujući se na postojeće nacionalne prakse, države članice trebale bi uzeti u obzir iskustvo relevantnih organizacija civilnoga društva u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima.
            Smjernica br. 8: Promicanje jednakih mogućnosti za sve, poticanje socijalne uključenosti te suzbijanje siromaštva
            Države članice trebale bi promicati uključiva tržišta rada koja su otvorena za sve tako što će uspostaviti djelotvorne mjere za borbu protiv svih oblika diskriminacije i za promicanje jednakih mogućnosti za sve, a posebice za skupine koje su nedovoljno zastupljene na tržištu rada, te pritom posvetiti dužnu pozornost regionalnoj i teritorijalnoj dimenziji. Trebale bi osigurati jednako postupanje u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite, zdravlja i dugotrajne skrbi, obrazovanja i pristupa robi i uslugama, bez obzira na rod, rasnu ili etničku pripadnost, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju.
            Države članice trebale bi osuvremeniti sustave socijalne zaštite radi pružanja odgovarajuće, djelotvorne, učinkovite i održive socijalne zaštite za sve, tijekom svih faza života, promičući socijalnu uključenost i uzlaznu društvenu mobilnost, potičući sudjelovanje na tržištu rada, podupirući socijalno ulaganje, suzbijajući siromaštvo i rješavajući pitanje nejednakosti, među ostalim oblikovanjem njihova poreznog sustava i sustava naknada te procjenom distribucijskog učinka politika. Nadopunjavanjem univerzalnih pristupa selektivnim pristupima poboljšat će se djelotvornost sustavâ socijalne zaštite. Cilj osuvremenjivanja sustavâ socijalne zaštite trebao bi biti i poboljšanje njihove otpornosti na višedimenzionalne izazove, poput onih koje predstavlja izbijanje bolesti COVID-19.
            Države članice trebale bi razraditi i integrirati tri sastavnice aktivnog uključivanja: odgovarajuću potporu dohotku, uključiva tržišta rada i pristup kvalitetnim potpornim uslugama, u svrhu ispunjavanja individualnih potreba. U okviru sustavâ socijalne zaštite trebale bi osigurati primjerene naknade u obliku minimalnog dohotka za sve osobe koje nemaju dovoljno sredstava i promicati socijalnu uključenost tako da se građane potiče na aktivno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada, među ostalim ciljanim pružanjem socijalnih usluga.
            Dostupnost povoljnih, pristupačnih i kvalitetnih usluga kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje, izvanškolska skrb, obrazovanje, osposobljavanje, stanovanje, zdravstvene usluge i dugotrajna skrb nužan je preduvjet za osiguravanje jednakih mogućnosti. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, uključujući siromaštvo unatoč zaposlenju i siromaštvo djece, među ostalim i u odnosu na učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19. Države članice trebale bi svima, među ostalim djeci, osigurati pristup osnovnim uslugama. Države članice trebale bi osobama kojima je potrebna pomoć ili ranjivim osobama osigurati pristup primjerenim socijalnim stanovima ili pomoći za stanovanje i nastojati riješiti pitanje energetskog siromaštva. U vezi s tim uslugama trebalo bi uzeti u obzir konkretne potrebe osoba s invaliditetom, među ostalim pristupačnost. Posebno bi trebalo razmotriti problem beskućništva. Države članice trebale bi osigurati pravodoban pristup cjenovno pristupačnoj preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi dobre kvalitete te pritom zaštititi dugoročnu održivost sustava.
            U kontekstu sve duljeg životnog vijeka i demografskih promjena, države članice trebale bi osigurati prikladnost i održivost mirovinskih sustava za radnike i samozaposlene osobe, pružajući jednake mogućnosti za žene i muškarce u kontekstu stjecanja mirovinskih prava, među ostalim putem sustavâ dopunskog mirovinskog osiguranja kako bi se osigurao primjeren dohodak u starijoj dobi. Mirovinske reforme trebalo bi poduprijeti politikama čiji je cilj smanjiti rodnu razliku u mirovinama i mjerama za produljenje radnog vijeka, poput povećanja stvarne dobi za umirovljenje, te bi ih trebalo uključiti u strategije aktivnog starenja. Države članice trebale bi uspostaviti konstruktivan dijalog sa socijalnim partnerima i drugim relevantnim dionicima te omogućiti odgovarajuće postupno uvođenje reformi.


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/1697 od 12. listopada 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Bilateralnog nadzornog odbora iz Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu, u vezi s Odlukom br. 0010 o donošenju Priloga 3. Sporazumu

text:
                  13.11.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 381/18

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/1697
         od 12. listopada 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Bilateralnog nadzornog odbora iz Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu, u vezi s Odlukom br. 0010 o donošenju Priloga 3. Sporazumu
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu (1) („Sporazum”) odobren je u ime Unije Odlukom Vijeća 2011/719/EU (2) i stupio je na snagu 1. svibnja 2011.

                     (2)

                     Jedan je od glavnih ciljeva Sporazuma poboljšati dugotrajnu suradnju između Europe i Sjedinjenih Država kako bi se zajamčila visoka razina sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu na globalnoj razini te smanjila gospodarska opterećenja za zrakoplovnu industriju i operatore koja nastaju zbog suvišnog regulatornog nadzora.

                     (3)

                     Izmjenom 1. (3) Sporazuma proširuje se područje primjene članka 2.B Sporazuma kako bi se obuhvatili, među ostalim, licenciranje i osposobljavanje osoblja te se privremeno primjenjuje od 13. prosinca 2017. u skladu s člankom 3. Odluke Vijeća (EU) 2018/61 (4).

                     (4)

                     Člankom 5. Sporazuma, kako je izmijenjen, predviđa se izrada novih priloga Sporazumu o pitanjima obuhvaćenima njegovim područjem primjene.

                     (5)

                     Oba tehnička predstavnika u smislu članka 1.F Sporazuma, odnosno Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) za Europsku uniju (EU) i Savezna uprava za zrakoplovstvo (FAA) za Sjedinjene Američke Države (SAD), predložila su Bilateralnom nadzornom odboru da donese odluku o izradi novog Priloga 3. Sporazumu kako bi se obuhvatilo uzajamno priznavanje nalaza o sukladnosti i dokumentacije te pružanje tehničke pomoći pri licenciranju privatnih pilota i praćenju sukladnosti.

                     (6)

                     Omogućivanjem pojednostavnjene konverzije dozvola privatnog pilota i određenih ovlaštenja pilota utvrdit će se okvir kojim će se osigurati da piloti koji borave u Uniji upravljaju zrakoplovom na temelju dozvola/ovlaštenja izdanih u skladu s propisima Unije pod nadzorom tijela država članica EU-a te da svoje kvalifikacije održavaju i razvijaju u organizacijama za osposobljavanje u EU-u. To će donijeti i važne praktične prednosti brojnim pilotima koji borave u Uniji i SAD-u, bez ugrožavanja sigurnosti.

                     (7)

                     Člankom 19.C Sporazuma predviđaju se pojedinačni prilozi koji trebaju stupiti na snagu nakon odluke Bilateralnog nadzornog odbora uspostavljenog na temelju njegova članka 3.

                     (8)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Bilateralnog nadzornog odbora u skladu s člankom 4. stavkom 3. Odluke 2011/719/EU, u vezi s Odlukom br. 0010 Bilateralnog nadzornog odbora o donošenju Priloga 3. o licenciranju pilota Sporazumu, u skladu s njegovim člancima 3.C.7 i 19.C.

                     (9)

                     Stajalište Unije u okviru Bilateralnog nadzornog odbora trebalo bi se stoga temeljiti na nacrtu Odluke br. 0010 Bilateralnog nadzornog odbora i na Zajedničkoj izjavi,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Bilateralnog nadzornog odbora, na temelju članaka 3. i 19. Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu („Sporazum”), u vezi s donošenjem odluke Bilateralnog nadzornog odbora o donošenju Priloga 3. Sporazumu, temelji se na nacrtu Odluke br. 0010 Bilateralnog nadzornog odbora i na potpisu Zajedničke izjave. (5)

            Članak 2.
            Nakon donošenja odluka Bilateralnog nadzornog odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Luxembourgu 12. listopada 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  SL L 291, 9.11.2011., str. 3.

            (2)  Odluka Vijeća 2011/719/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti civilnog zrakoplovstva (SL L 291, 9.11.2011., str. 1.).

            (3)  SL L 11, 16.1.2018., str. 3.

            (4)  Odluka Vijeća (EU) 2018/61 od 21. ožujka 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni izmjene Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu (SL L 11, 16.1.2018., str. 1.).

            (5)  Vidjeti dokument ST 11004/19 na http://register.consilium.europa.eu.