title: Odluka Vijeća (EU) 2019/153 od 28. siječnja 2019. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Talijanska Republika

text:
                  31.1.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 27/32

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/153
         od 28. siječnja 2019.
         o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Talijanska Republika
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
         uzimajući u obzir prijedlog talijanske vlade,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2016/1670 (4) od 12. rujna 2016. g. Piero FASSINO ponovno je imenovan članom.

                     (2)

                     Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Piera FASSINA.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeća osoba imenuje se članom Odbora regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

                        —

                        g. Virginio MEROLA, Sindaco del Comune di Bologna.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               P. DAEA

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

            (4)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1670 od 12. rujna 2016. o imenovanju člana i dvaju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Talijanska Republika (SL L 249, 16.9.2016., str. 37. i 38.).


title: Odluka (EU) 2019/155 Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala od 23. siječnja 2019. o produljenju privremenog ograničavanja stavljanja na tržište, distribucije i prodaje ugovora za razlike malim ulagateljima

text:
                  31.1.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 27/36

         ODLUKA (EU) 2019/155 EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA
         od 23. siječnja 2019.
         o produljenju privremenog ograničavanja stavljanja na tržište, distribucije i prodaje ugovora za razlike malim ulagateljima
         ODBOR NADZORNIH TIJELA EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 5., članak 43. stavak 2. i članak 44. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a posebno njezin članak 40.,
         uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2017/567 od 18. svibnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu definicija, transparentnosti, kompresije portfelja te nadzornih mjera za intervenciju u području proizvoda i pozicija (3), a posebno njezin članak 19.,
         budući da:

                     (1)

                     Odlukom (EU) 2018/796 (4) Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) ograničilo je stavljanje na tržište, distribuciju i prodaju ugovora za razlike (CFD-ova) malim ulagateljima na razdoblje od tri mjeseca, što je stupilo na snagu 1. kolovoza 2018.

                     (2)

                     U skladu s člankom 40. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 600/2014 ESMA ima obvezu preispitati privremenu interventnu mjeru za proizvod najmanje svaka tri mjeseca.

                     (3)

                     Odlukom (EU) 2018/1636 (5) ESMA je produljila i izmijenila privremeno ograničavanje stavljanja na tržište, distribucije i prodaje ugovora za razlike malim ulagateljima na razdoblje od tri mjeseca, što je stupilo na snagu 1. studenoga 2018.

                     (4)

                     ESMA-ino daljnje preispitivanje ograničenja za CFD-ove između ostalog se temelji na istraživanju među nacionalnim nadležnim tijelima (6) o praktičnoj provedbi i utjecaju interventne mjere na proizvod kao i na drugim informacijama nacionalnih nadležnih tijela i dionika.

                     (5)

                     Nacionalna nadležna tijela utvrdila su samo djelomično nepoštovanje ESMA-inih interventnih mjera na proizvod, a ponajviše su povezana s upozorenjima o rizicima.

                     (6)

                     Nacionalna nadležna tijela izvijestila su o ukupnom smanjenju broja računa malih ulagatelja u CFD-ove, obujma trgovanja i ukupnih pozicija malih ulagatelja tijekom tri mjeseca, od kolovoza do listopada 2018. (razdoblje 2018.), u usporedbi s istim razdobljem 2017. (razdoblje 2017.). Udio profitabilnih računa malih ulagatelja u većoj je mjeri ostao stabilan usporedbom tih razdoblja. Prosječni troškovi koje su mali ulagatelji imali prilikom trgovanja CFD-ovima, koji djeluju manje ovisni o tržišnim uvjetima od ukupnih rezultata ulagatelja, bili su značajno niži u razdoblju 2018. u usporedbi s razdobljem 2017 (7). Prosječni troškovi u pogledu aktivnih računa malih ulagatelja koji su sadržavali CFD-ove u kriptovalutama neproporcionalno su pali u odnosu na druge, iako su ti računi nastavljali generirati veće troškove od računa koji nisu bili izloženi kriptovalutama. Konačno, nacionalna nadležna tijela izvijestila su o kontinuiranom smanjenju broja automatskih zatvaranja, broju primjera računa na kojima je nastala negativna pozicija te o smanjenju salda negativne pozicije (8).

                     (7)

                     Nacionalna nadležna tijela prijavila su i porast broja ulagatelja s kojima se na zahtjev postupalo kao s profesionalnim ulagateljima u razdoblju 2018. naspram razdoblja 2017. ESMA je svjesna toga da pojedini ponuditelji CFD-ova malim ulagateljima nude mogućnost da postanu profesionalni ulagatelji na zahtjev. Međutim, mali ulagatelj može zatražiti da se s njime postupa kao s profesionalnim ulagateljem, osobito ako ulagatelj preda pisani zahtjev u skladu sa svim zahtjevima iz mjerodavnog zakonodavstva. Ponuditelji trebaju osigurati kontinuiranu usklađenost s tim zahtjevima (9). ESMA je isto tako svjesna da neka društva iz zemalja izvan EU-a aktivno kontaktiraju s ulagateljima iz Europske unije ili da neki ponuditelji CFD-ova u Europskoj uniji malim ulagateljima nude mogućnost premještanja svojih računa u subjekt iz zemlje izvan EU-a koji se nalazi unutar grupe. Međutim, bez odobrenja za rad ili registracije u Uniji, ta društva iz zemalja izvan Unije svoje usluge smiju nuditi samo ulagateljima s poslovnim nastanom ili sjedištem u Uniji na izričitu inicijativu ulagatelja. Naposljetku, ESMA je također svjesna da su društva počela nuditi druge špekulativne investicijske proizvode. ESMA će nastaviti nadzirati ponudu tih drugih proizvoda kako bi utvrdila potrebu za uvođenjem drugih mjera Unije.

                     (8)

                     Nakon donošenja Odluke (EU) 2018/796 ESMA nije primila dokaze koji bi bili u suprotnosti s njezinim općim zaključkom o značajnoj zabrinutosti u pogledu zaštite ulagatelja navedenoj u Odluci (EU) 2018/796 ili Odluci (EU) 2018/1636 (odluke). ESMA je stoga zaključila da bi se značajna zabrinutost u pogledu zaštite ulagatelja navedena u odlukama nastavila kad se privremeno ograničavanje stavljanja na tržište, distribucije i prodaje CDF-ova malim ulagateljima ne bi produljilo.

                     (9)

                     Osim toga, postojeći mjerodavni regulatorni zahtjevi na temelju prava Unije nisu se promijenili te se njima i dalje ne otklanja opasnost koju je utvrdila ESMA. Nadalje, nacionalna nadležna tijela nisu poduzela mjere za otklanjanje te opasnosti ili poduzete mjere nisu na odgovarajući način otklonile tu opasnost. Posebice, nakon donošenja Odluke (EU) 2018/796 nijedno nacionalno nadležno tijelo nije donijelo vlastitu interventnu mjeru na proizvod temeljem članka 42. Uredbe (EU) No 600/2014 (10).

                     (10)

                     Produljenje ograničenja nema štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta ili na ulagatelje koji bi bio nerazmjeran koristima od mjere te ne stvara rizik od regulatorne arbitraže iz istih razloga koji su navedeni u odlukama.

                     (11)

                     Ako se privremeno ograničenje ne produlji, ESMA smatra vjerojatnim da će se CFD-ovi opet nuditi malim ulagateljima bez odgovarajućih mjera dostatne zaštite malih ulagatelja od rizika povezanih s tim proizvodima, koji su doveli do štetnih posljedica za potrošače, navedenih u odlukama.

                     (12)

                     Iz tih razloga, kao i razloga navedenih u odlukama, ESMA je odlučila produljiti ograničenje pod istim uvjetima koji su navedeni u Odluci (EU) 2018/1636 tijekom dodatnog tromjesečnog razdoblja kako bi se otklonila značajna zabrinutost u pogledu zaštite ulagatelja.

                     (13)

                     Predložene se mjere u ograničenoj mjeri mogu odnositi na poljoprivredne robne izvedenice i zato je ESMA provela savjetovanje s javnim tijelima nadležnima za nadzor, upravljanje i uređenje poljoprivrednih tržišta prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (11). Nijedno od tih tijela nije imalo prigovora na predloženo produljenje mjera.

                     (14)

                     ESMA je obavijestila nacionalna nadležna tijela o predloženom produljenju Odluke,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Definicije
            Za potrebe ove Odluke:

                        (a)

                        „ugovor za razliku” ili „CFD” znači izvedenica koja nije opcija, budućnosnica, zamjena ili kamatni unaprijedni ugovor, čija je svrha pružiti nositelju dugu ili kratku izloženost fluktuacijama u cijeni, razini ili vrijednosti temeljne imovine, neovisno o tome trguje li se njom na mjestu trgovanja te koja mora biti namirena u novcu ili može biti namirena u novcu po opciji jedne od strana, a da razlog tomu nije neispunjavanje obveza plaćanja ili drugi razlog za raskid;

                        (b)

                        „isključena nenovčana pogodnost” znači bilo koja nenovčana pogodnost koja nije alat za pružanje informacija ili istraživanje tržišta, sve dok se odnosi na CFD-ove;

                        (c)

                        „inicijalni iznos nadoknade” znači bilo koje plaćanje u svrhu stupanja u CFD, isključujući proviziju, transakcijske naknade i bilo koje druge povezane troškove;

                        (d)

                        „zaštita inicijalnog iznosa nadoknade” znači inicijalni iznos nadoknade utvrđen u Prilogu I.;

                        (e)

                        „zaštita zatvaranjem na temelju iznosa nadoknade” znači zatvaranje jednog ili više otvorenih CFD-ova malog ulagatelja po uvjetima najpogodnijim za malog ulagatelja u skladu s člancima 24. i 27. Direktive 2014/65/EU kad zbroj sredstava na računu za trgovanje CFD-ovima i neostvarena neto dobit svih otvorenih CFD-ova povezanih s tim računom padnu na manje od pola ukupne zaštite inicijalnog iznosa nadoknade za sve te otvorene CFD-ove;

                        (f)

                        „zaštita od negativnog salda” znači ograničenje ukupnih obveza malog ulagatelja za sve CFD-ove povezane s računom za trgovanje CFD-ovima s ponuditeljem CFD-ova do iznosa sredstva na tom računu za trgovanje CFD-ovima.

            Članak 2.
            Privremena ograničenja CFD-ova u pogledu malih ulagatelja
            Stavljanje na tržište, distribucija ili prodaja CFD-ova malim ulagateljima ograničava se na okolnosti u kojima su ispunjeni barem svi od navedenih uvjeta:

                        (a)

                        ponuditelj CFD-a zahtijeva od malog ulagatelja plaćanje zaštite inicijalnog iznosa nadoknade;

                        (b)

                        ponuditelj CFD-a malom ulagatelju pruža zaštitu zatvaranjem na temelju iznosa nadoknade;

                        (c)

                        ponuditelj CFD-a malom ulagatelju pruža zaštitu od negativnog salda;

                        (d)

                        ponuditelj CFD-a malom ulagatelju ni izravno ni neizravno ne pruža plaćanje, novčanu ili isključenu nenovčanu pogodnost u pogledu stavljanja na tržište, distribucije ili prodaje CFD-a, osim ostvarene dobiti u okviru bilo kojeg ponuđenog CFD-a, i

                        (e)

                        ponuditelj CFD-a ni izravno ni neizravno ne šalje obavijest niti objavljuje informacije dostupne malom ulagatelju koje se odnose na stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju CFD-a osim ako ne uključuju odgovarajuće upozorenje o riziku utvrđeno i usklađeno s uvjetima u Prilogu II.

            Članak 3.
            Zabrana sudjelovanja u aktivnostima zaobilaženja pravila
            Zabranjuje se sudjelovanje, svjesno i namjerno, u aktivnostima čiji je cilj ili učinak izbjeći zahtjeve iz članka 2., uključujući djelovanje u svojstvu zamjene ponuditelja CFD-a.

            Članak 4.
            Stupanje na snagu i primjena

               1.   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               2.   Ova se Odluka primjenjuje od 1. veljače 2019. u razdoblju od tri mjeseca.

            Sastavljeno u Parizu, 23. siječnja 2019.

                  Za Odbor nadzornih tijela

               Steven MAIJOOR

                  Predsjednik

            (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

            (2)  SL L 173, 12.6.2014., str. 84.

            (3)  SL L 87, 31.3.2017., str. 90.

            (4)  Odluka Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2018/796 od 22. svibnja 2018. o privremenom ograničavanju ugovora za razlike u Uniji u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 136, 1.6.2018., str. 50).

            (5)  Odluka (EU) 2018/1636 Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala od 23. listopada 2018. o produljenju i izmjenama privremenog ograničavanja stavljanja na tržište, distribucije i prodaje ugovora za razlike malim ulagateljima u Odluci (EU) 2018/796 (SL L 272, 31.10.2018., str. 62.).

            (6)  Odgovorilo je 26 nacionalnih nadležnih tijela: Nadležno tijelo za financijska tržišta (AT – FMA), Ciparsko povjerenstvo za burzu i vrijednosne papire (CY-CySEC), Češka središnja banka (CZ – CNB), Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE – BaFin), Finanstilsynet (DK-Finanstilsynet), Grčko povjerenstvo za tržišta kapitala (EL-HCMC), Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES – CNMV), Finsko tijelo za financijski nadzor (FI – FSA), Autorité des Marchés Financiers (FR – AMF), Magyar Nemzeti Bank (HU – MNB), Irska središnja banka (IE – CBI), Tijelo za financijski nadzor (IS – FME), Lietuvos Bankas (LT- LB), Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT – Consob), Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU – CSSF), Finanšu un kapitāla tirgus komisija (LV-FKTK), Malteško tijelo za financijske usluge (MT – MFSA), Autoriteit Financiële Markten (NL-AFM), Finanstilsynet (Finanstilsynet-NO), Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF), Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT – CMVM), Rumunjsko tijelo za financijski nadzor (RO – FSA), Finansinspektionen (SE- Finansinspektionen), Agencija za trg vrednostnih papirjev (ATVP-SI) Naarodna banka Slovačke (NBS-SK), Financial Conduct Authority (UK- FCA).

            (7)  To je u skladu sa zamijećenim smanjenjem ukupnog obujma trgovanja na temelju kojeg se obično izračunavaju razlike u cijeni i naknade. Prosječne pozicije ulagatelja blago su porasle na aktivnim računima malih ulagatelja, iako je to za dotične račune bila značajno manja promjena u pogledu postotaka od smanjenja ukupnog obujma trgovanja i ukupne izloženosti.

            (8)  U razdoblju od kolovoza do listopada 2018. primjenjivala se zaštita od negativnog salda. Međutim, iznenadne promjene na tržištu mogu dovesti do inicijalnog zatvaranja pozicije klijenta po cijeni zbog koje nastaje negativna pozicija, a ponuditelj zatim poziciju računa vraća na nulu kako bi se udovoljilo novom zahtjevu zaštite od negativnog salda. To je bio slučaj i za one ponuditelje koji su nudili zaštitu od negativnog salda u istom razdoblju 2017.

            (9)  Prilog II. Odjeljak II. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.) Vidjeti i Odjeljak 11. ESMA-inog dokumenta s pitanjima i odgovorima o zaštiti ulagatelja i financijskih posrednika temeljem MiFID-a II i MiFIR-a (ESMA35-43-349) u kojem je ESMA definirala oblike praksi koje investicijska društva ne bi trebala upotrebljavati prilikom primjene zakonskih zahtjeva u pogledu razvrstavanja ulagatelja u kategoriju profesionalnih ulagatelja na zahtjev. Odjeljak 11. zadnji je put ažuriran 25. svibnja 2018.

            (10)  ESMA je uzela u obzir: (a) da je 4. lipnja 2018. nadležno tijelo države članice EGP-a i EFTA-e, NO-Finanstilsynet, usvojilo nacionalne interventne mjere na proizvod pod istim uvjetima i s istim rokovima primjene kao i mjere ESMA-e; (b) da se 6. srpnja 2018. u Rumunjskoj počeo primjenjivati nacionalni zakon s uvjetima sličnim ESMA-inim mjerama.

            (11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1).

            PRILOG I.

               POSTOTCI INICIJALNOG IZNOSA NADOKNADE PO VRSTI TEMELJNE IMOVINE

                        (a)

                        3,33 % zamišljene vrijednosti CFD-a kad se valutni par temeljne imovine sastoji od bilo koje kombinacije dviju sljedećih valuta: američki dolar, euro, japanski jen, funta sterlinga, kanadski dolar ili švicarski franak;

                        (b)

                        5 % zamišljene vrijednosti CFD-a kad je indeks, valutni par ili proizvod temeljne imovine:

                                    i.

                                    bilo koji od sljedećih dioničkih indeksa: Financial Times Stock Exchange 100 (FTSE 100); Cotation Assistée en Continu 40 (CAC 40); Deutsche Bourse AG German Stock Index 30 (DAX30); Dow Jones Industrial Average (DJIA); Standard & Poors 500 (S&P 500); NASDAQ Composite Index (NASDAQ), NASDAQ 100 Index (NASDAQ 100); Nikkei Index (Nikkei 225); Standard & Poors/Australian Securities Exchange 200 (ASX 200); EURO STOXX 50 Index (EURO STOXX 50);

                                    ii.

                                    valutni par koji se sastoji od najmanje jedne valute koja nije navedena u prethodnoj točki (a) ili

                                    iii.

                                    zlato;

                        (c)

                        10 % zamišljene vrijednost CFD-a kad je temeljna imovina dionički indeks ili indeks na robu bilo koji dionički indeks ili indeks na robu osim navedenih u prethodnoj točki (b);

                        (d)

                        50 % zamišljene vrijednosti CFD-a kad je temeljna imovina kriptovaluta; ili

                        (e)

                        20 % zamišljene vrijednosti CFD-a kad je temeljna imovina:

                                    i.

                                    dionica ili

                                    ii.

                                    nije drukčije navedeno u ovom Prilogu.

            PRILOG II.

               UPOZORENJA O RIZIKU

            ODJELJAK A

               Uvjeti upozorenja o riziku

                        1.

                        Upozorenje o riziku istaknutog je formata, veličine slova barem jednake veličini slova koja prevladava u ostatku teksta te na istom jeziku koji je upotrijebljen u priopćenju ili objavljenim informacijama.

                        2.

                        Ako su priopćenje ili objavljene informacije na trajnom mediju ili na internetskoj stranici, upozorenje o riziku navodi se u formatu utvrđenom u Odjeljku B.

                        3.

                        Ako priopćenje ili objavljene informacije nisu na trajnom mediju ili na internetskoj stranici, upozorenje o riziku navodi se u formatu utvrđenom u Odjeljku C.

                        4.

                        Odstupajući od stavaka 2. i 3., ako broj znakova u upozorenju o rizicima u formatu utvrđenom u Odjeljku B ili C premašuje standardno dopušteni broj znakova marketinškog ponuditelja treće strane, upozorenje o rizicima može biti u formatu utvrđenom u Odjeljku D.

                        5.

                        Ako se upotrebljava upozorenje o rizicima u formatu utvrđenom u Odjeljku D, priopćenje ili objavljene informacije trebaju uključivati i izravnu poveznicu na internetsku stranicu ponuditelja CFD-ova na kojoj se nalazi upozorenje o rizicima u formatu utvrđenom u Odjeljku B.

                        6.

                        Upozorenje o riziku uključuje ažuriran postotak gubitka po određenom ponuditelju utemeljen na izračunu postotka računa za trgovanje CFD-ovima koji su izgubili novac, a koje malim ulagateljima pruža ponuditelj CFD-ova. Izračun se provodi svaka tri mjeseca i obuhvaća 12-mjesečno razdoblje koje prethodi datumu provedbe izračuna („12-mjesečno obračunsko razdoblje”). U svrhu izračuna:

                                    a.

                                    smatra se da je svaki račun za trgovanje CFD-ovima malih ulagatelja izgubio novac ako je iznos sve ostvarene i neostvarene neto dobiti na CFD-ovima povezanim s računom za trgovanje CFD-ovima tijekom 12-mjesečnog obračunskog razdoblja negativan;

                                    b.

                                    svi troškovi koji se odnose na CFD-ove povezane s računom za trgovanje CFD-ovima uključeni su u izračun, uključujući sva terećenja, naknade i provizije;

                                    c.

                                    sljedeće stavke isključene su iz izračuna:

                                                i.

                                                svaki račun za trgovanje CFD-ovima koji nije imao otvoren CFD povezan s njim unutar obračunskog razdoblja;

                                                ii.

                                                svi dobitci i gubitci od proizvoda koji nisu CFD-ovi povezani s računom za trgovanje CFD-ovima;

                                                iii.

                                                sve uplate ili povlačenja sredstava s računa za trgovanje CFD-ovima;

                        7.

                        Odstupajući od stavaka 2. do 6., ako u prethodnom 12-mjesečnom obračunskom razdoblju ponuditelj CFD-ova nije ponudio otvoren CFD povezan s računom za trgovanje CFD-ovima malog ulagatelja, taj ponuditelj CFD-ova upotrebljava standardizirano upozorenje o riziku u formatu utvrđenom u Odjeljcima od E do G, ovisno o tome što je prikladno.

                  ODJELJAK B

               Upozorenje o riziku za pojedinog ponuditelja na trajnom mediju ili internetskoj stranici

                        CFD-ovi su složeni instrumenti i imaju visok rizik od brzog gubitka novca zbog financijske poluge.

                           [unesite postotak po ponuditelju] % računa malih ulagatelja izgubi novac tijekom trgovanja CFD-ovima s ovim ponuditeljem.

                        Trebali biste razmotriti razumijete li kako CFD-ovi funkcioniraju te možete li si priuštiti preuzimanje visokog rizika od gubitka novca.

                  ODJELJAK C

               Skraćeno upozorenje o riziku za pojedinog ponuditelja

                              [unesite postotak po ponuditelju] % računa malih ulagatelja izgubi novac tijekom trgovanja CFD-ovima s ovim ponuditeljem

                        Trebali biste razmotriti možete li si priuštiti preuzimanje visokog rizika od gubitka novca.

                  ODJELJAK D

               Upozorenje o rizicima sa smanjenim brojem znakova za pojedinog ponuditelja

                           [umetnuti postotak po ponuditelju] % računa malih ulagatelja u CFD-ove gubi novac.

                  ODJELJAK E

               Standardno upozorenje o riziku na trajnom mediju ili internetskoj stranici

                        CFD-ovi su složeni instrumenti i imaju visok rizik od brzog gubitka novca zbog financijske poluge.

                           Od 74 % do 89 % računa malih ulagatelja izgubi novac tijekom trgovanja CFD-ovima.

                        Trebali biste razmotriti razumijete li kako CFD-ovi funkcioniraju te možete li si priuštiti preuzimanje visokog rizika od gubitka novca.

                  ODJELJAK F

               Skraćeno standardno upozorenje o riziku

                           Od 74 % do 89 % računa malih ulagatelja izgubi novac tijekom trgovanja CFD-ovima.

                        Trebali biste razmotriti možete li si priuštiti preuzimanje visokog rizika od gubitka novca.

                  ODJELJAK G

               Standardizirano upozorenje o rizicima sa smanjenim brojem znakova

                           74 – 89 % računa malih ulagatelja u CFD-ove gubi novac.


title: Odluka nadzornog tijela EFTA-e br. 83/18/COL od 26. rujna 2018. o državnim jamstvima dodijeljenima društvu Landsvirkjun za ugovore o izvedenicama (Island) [2019/156]

text:
                  31.1.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 27/42

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e
         br. 83/18/COL
         od 26. rujna 2018.
         o državnim jamstvima dodijeljenima društvu Landsvirkjun za ugovore o izvedenicama (Island) [2019/156]
         NADZORNO TIJELO EFTA-e („Nadzorno tijelo”),
         uzimajući u obzir:
         Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno članak 61.,
         Protokol 26. uz Sporazum o EGP-u,
         Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24.,
         Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno dio II. članak 7. stavak 2.,
         nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

                     (1)

                     Nadzorno tijelo pokrenulo je 3. svibnja 2017. službeni istražni postupak o mogućoj državnoj potpori dodijeljenoj društvu Landsvirkjun u obliku državnih jamstava za ugovore o izvedenicama („odluka o pokretanju postupka”) (2).

                     (2)

                     U dopisu od 15. rujna 2017. (3) društvo Landsvirkjun dostavilo je svoje primjedbe (4). Nadzorno tijelo zatim je dostavilo svoje primjedbe Islandu (5). Nadzorno tijelo nije zaprimilo primjedbe drugih zainteresiranih strana.

                     (3)

                     Islandska tijela dostavila su primjedbe u dopisu od 25. rujna 2017. (6)

                     (4)

                     Nadzorno tijelo sastalo se 23. ožujka 2018. s predstavnicima društva Landsvirkjun i islandskih tijela. Nakon tog sastanka i nakon što je 27. ožujka 2018. (7) primilo pitanja od Nadzornog tijela, društvo Landsvirkjun dostavilo je dodatne informacije 11. travnja 2018. (8) Islandska su tijela 12. travnja 2018. obavijestila Nadzorno tijelo da podupiru argumente društva Landsvirkjun te da dostavljanje dodatnih primjedbi nije potrebno (9).

                     (5)

                     Nadzorno tijelo dodatno je razmotrilo ta pitanja na sastanku s islandskim tijelima i društvom Landsvirkjun 6. lipnja 2018. Društvo Landsvirkjun poslalo je 7. lipnja 2018. dodatne informacije Nadzornom tijelu (10). Nakon sastanka i zaprimanja dodatnih informacija od društva Landsvirkjun, Nadzorno tijelo zatražilo je dodatna pojašnjenja od islandskih tijela (11). Islandska tijela dostavila su tražene informacije u dopisu od 29. lipnja 2018. (12)

               2.   OPIS MJERE

         2.1.   Korisnik: društvo Landsvirkjun

                     (6)

                     Društvo Landsvirkjun javno je komanditno društvo uređeno Zakonom o društvu Landsvirkjun (13). Državna riznica preuzela je 1. siječnja 2007. potpuno vlasništvo nad društvom Landsvirkjun. Društvo Landsvirkjun u vlasništvu je države, tj. u izravnom vlasništvu državne riznice (99,9 %) i neizravno u vlasništvu društva Eignarhlutir ehf. (0,1 %), društva s ograničenom odgovornošću koje je u cijelosti u vlasništvu državne riznice.

               2.2.   Ugovori o izvedenicama koje je sklopilo društvo Landsvirkjun i državna jamstva

                     (7)

                     Prema navodima islandskih tijela (14), društvo Landsvirkjun izloženo je valutnim („FX”) i kamatnim rizicima u okviru svojeg dužničkog portfelja. Društvo Landsvirkjun upotrebljava različite ugovore o izvedenicama kako bi kontroliralo te rizike i upravljalo njima.

                     (8)

                     Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, Nadzorno tijelo proučilo je sljedeće vrste ugovora o izvedenicama koje je sklopilo društvo Landsvirkjun: valutne ugovore o razmjeni, ugovore o valutnim opcijama i kamatne ugovore o razmjeni (15). Nadzorno tijelo je u odluci o pokretanju postupka navelo opis tih ugovora o izvedenicama na temelju objašnjenja islandskih tijela (16).

               2.3.   Postupak o postojećim potporama u pogledu državne potpore dodijeljene u obliku neograničenih državnih jamstava

                     (9)

                     Nadzorno tijelo je dopisom od 26. rujna 2006. (17) pokrenulo postupak o postojećim mjerama potpore, koji je predviđen u dijelu II. članku 17. stavku 2. Protokola 3., s obzirom na određene mjere u korist elektroenergetskih poduzeća na Islandu, uključujući neograničena državna jamstva društvu Landsvirkjun. Nadzorno tijelo u tom je dopisu obavijestilo islandska tijela o svojem preliminarnom stajalištu da su te mjere uključivale postojeću državnu potporu koja je nespojiva s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u.

                     (10)

                     Nadzorno tijelo je u svojoj Odluci br. 302/09/COL (18) zaključilo da je neograničeno državno jamstvo društvu Landsvirkjun činilo postojeću državnu potporu. U toj je odluci Nadzorno tijelo predložilo da islandska tijela poduzmu zakonodavne, administrativne i druge mjere koje su potrebne kako bi se uklonile sve nespojive potpore koje proizlaze iz neograničenog državnog jamstva dodijeljenog društvu Landsvirkjun.

                     (11)

                     Islandska su tijela u dopisu od 8. kolovoza 2009. (19) prihvatila predložene mjere te se obvezala da će obavijestiti Nadzorno tijelo o mjerama koje će poduzeti radi provedbe Odluke br. 302/09/COL. Nakon dodatne razmjene dopisa s islandskim tijelima, Nadzorno tijelo je u svojoj Odluci br. 159/13/COL (20) zabilježilo da je Island prihvatio odgovarajuće mjere koje se odnose na postojeći program potpore te je zatvorilo taj predmet.

               3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

                     (12)

                     Nadzorno tijelo je u odluci o pokretanju postupka iznijelo svoje preliminarno stajalište o postojanju potpore s obzirom na predmetna jamstva i njihovoj mogućoj nespojivosti s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u.

                     (13)

                     U skladu s preliminarnim stajalištem Nadzornog tijela, predmetna državna jamstva dodjeljivana su društvu Landsvirkjun za ugovore o izvedenicama najmanje od 2013. Nadzorno tijelo objasnilo je u odluci o pokretanju postupka da je više aspekata potrebnih za ocjenu državnih potpora za jamstva društvu Landsvirkjun za ugovore o izvedenicama i dalje nejasno (21).

                     (14)

                     Nadzorno tijelo nije moglo isključiti postojanje državnih potpora u pogledu tih jamstava. Kad je riječ o gospodarskoj prednosti, preliminarno stajalište Nadzornog tijela bilo je da predmetna jamstva nisu ispunila uvjete (b), (c) i (d) iz točke 3.2. smjernica o državnim potporama u pogledu državnih jamstava („smjernice o jamstvima”) (22) te da su predstavljala prednost u smislu pravila o državnim potporama. Nadzorno tijelo izrazilo je sumnje u pogledu toga mogu li se ta jamstva proglasiti spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u.

                     (15)

                     Island i društvo Landsvirkjun dostavili su primjedbe koje se odnose na ugovore o izvedenicama koje je sklopilo društvo Landsvirkjun i primjedbe koje se odnose na državna jamstva. Dijelovi tih primjedbi koji su relevantni za ovu odluku sažeto su prikazani u odjeljcima 4. i 5.

               4.   PRIMJEDBE ISLANDA

         4.1.   Opće primjedbe koje se odnose na ugovore o izvedenicama i državna jamstva

                     (16)

                     Upućujući na točku 20. odluke o pokretanju postupka (23), Island tvrdi da je, u suprotnosti s onim što je Nadzorno tijelo navelo u dodatnom dopisu od 27. lipnja 2016., društvo Landsvirkjun moglo sklopiti ugovore o izvedenicama namijenjene zaštiti od rizika bez državnih jamstava. Izjava u dodatnom dopisu kojom se tvrdi suprotno pogreška je koju Island tada nije uočio. Nadalje, relevantnim pravnim okvirom društvo Landsvirkjun ne obvezuje se na dobivanje državnog jamstva kako bi sklopilo ugovor o izvedenicama. Društvo Landsvirkjun može svake godine zatražiti jamstvo za ugovore o izvedenicama namijenjene zaštiti od rizika do određene kumulativne nominalne vrijednosti.

                     (17)

                     Upućujući na točke 20., 24., 33. i 39. odluke o pokretanju postupka (24), Island objašnjava da je ta jamstva dodijelilo Ministarstvo financija i gospodarskih poslova, a ne Jedinica za upravljanje javnim dugom (Government Debt Management – „GDM”), koja je dio Središnje banke u okviru Odjela za riznicu i operacije na tržištu. GDM-u su povjerene određene zadaće povezane s državnim jamstvima, no to ne znači da je GDM-u povjereno dodjeljivanje tih jamstava (25).

               4.2.   Postojanje državnih potpora

                     (18)

                     Island ne osporava da su predmetna državna jamstva pripisiva državi niti da se davanjem selektivne prednosti, ako bi se njezino postojanje utvrdilo, može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između ugovornih strana Sporazuma o EGP-u.

                     (19)

                     Međutim, Island osporava preliminarni nalaz Nadzornog tijela (26) o tome da bi se predmetnim jamstvima mogla dati prednost društvu Landsvirkjun.

                     (20)

                     Prema stajalištu Islanda, predmetna su jamstva jamstva za naplatu potraživanja, koja nemaju posebnu vrijednost za društvo Landsvirkjun. Postoji samo teoretska mogućnost naplate potraživanja od države. Island tvrdi da društvo Landsvirkjun sklapa ugovore o izvedenicama isključivo radi zaštite od rizika, tj. radi smanjivanja financijskog rizika društva Landsvirkjun koji proizlazi iz odnosnih financijskih transakcija. To zahtijeva država kao vlasnik, a taj zahtjev proizlazi i iz politike upravljanja rizikom društva Landsvirkjun koju je utvrdila njegova uprava. Island tvrdi i da društvo Landsvirkjun sklapa ugovore o izvedenicama bez državnog jamstva pod uvjetima koji su jednaki uvjetima u ugovorima pod jamstvom.

               4.3.   Primjenjivost islandskog zakonodavnog okvira za državna jamstva

                     (21)

                     Upućujući na točku 65. odluke o pokretanju postupka (27), Island tvrdi da se na predmetna jamstva primjenjivao zakonodavni okvir koji je podlijegao Odluci Nadzornog tijela br. 302/09/COL, prije i nakon izmjena koje su uslijedile nakon te odluke. Island upućuje na dopise razmijenjene između islandskih tijela i Nadzornog tijela u kojima se potvrđuje to objašnjenje.

               5.   PRIMJEDBE DRUŠTVA LANDSVIRKJUN (28)

         5.1.   Islandski pravni okvir za državna jamstva društvu Landsvirkjun

                     (22)

                     Zakonodavni okvir na temelju kojeg se društvu Landsvirkjun dodjeljuju državna jamstva temelji se na Zakonu o državnim jamstvima (29) i Zakonu o društvu Landsvirkjun. Društvo Landsvirkjun već je bilo osnovano kao partnerstvo na temelju prethodno primjenjivog Zakona o društvu Landsvirkjun (30).

                     (23)

                     U skladu s člankom 1. Zakona o državnim jamstvima, država ni u kojem slučaju ne može izdati jamstvo bez pravne osnove (31). U slučaju društva Landsvirkjun, pravna je osnova za državna jamstva Zakon o društvu Landsvirkjun. Na temelju Zakona o društvu Landsvirkjun jamstvo vlasnikâ prije i nakon postupka o postojećim potporama jamstvo je za naplatu potraživanja. Osim toga, ta jamstva dodjeljuje Ministarstvo financija i gospodarskih poslova, a ne GDM.

                     (24)

                     Jamstvo za naplatu potraživanja razlikuje se od uobičajeno primjenjivih pravila o odgovornosti vlasnikâ komanditnih društava. Na temelju Zakona o komanditnim društvima (Zakon br. 50/2007), vlasnici za obveze komanditnog društva odgovaraju na temelju izravnog, neograničenog i bezuvjetnog jamstva, a time bez ograničenja i za sve obveze društva.

                     (25)

                     Na temelju jamstva za naplatu potraživanja vjerovnik prvo mora iscrpiti sva pravna sredstva prema društvu Landsvirkjun prije nego što može podnijeti zahtjev prema državi. To u praksi znači da vjerovnik mora dokazati da je dužnik nesolventan, u skladu s općim načelima islandskog prava. Vjerovnik bi stoga prvo morao bezuspješno provesti ovrhu radi naplate ili formalno započeti postupak utvrđen u Zakonu o stečaju (ili sudjelovati u njemu s drugim vjerovnicima) prije nego što bi se, radi naplate potraživanja, mogao obratiti jamcu (32). Zbog vrlo opterećujućeg i dugotrajnog postupka te zbog zahtjeva da se prije obraćanja jamcu moraju iscrpiti sva sredstva s obzirom na to društvo, jamstvo za naplatu potraživanja ima manju vrijednost za vjerovnike. Društvo Landsvirkjun poziva se i na dosadašnju praksu Nadzornog tijela u tom pogledu (33).

               5.2.   Kako je društvo Landsvirkjun koristilo ugovore o izvedenicama

                     (26)

                     Kad je riječ o predmetnim ugovorima o izvedenicama koji su bili pokriveni državnim jamstvom, ti ugovori o izvedenicama odnosili su se na temeljne financijske obveze (zajmove ili obveznice) koje su sklopljene prije provedbe odgovarajuće mjere u okviru postupka o postojećoj potpori (34).

                     (27)

                     Društvo Landsvirkjun navodi da je njegovo financiranje dosljedno strukturirano u skladu sa standardnom praksom u zemljama OECD-a za velika društva te da ugovori o izvedenicama čine integralan dio upravljanja rizikom. Društvo Landsvirkjun s drugim ugovornim stranama sklapa standardizirane ugovore ISDA (35), u kojima se utvrđuju standardni uvjeti koji se primjenjuju na sve transakcije s izvedenicama sklopljene između tih strana (36).

                     (28)

                     Društvo Landsvirkjun ima financijske obveze izražene u USD i drugim valutama, s promjenjivim i fiksnim kamatnim stopama (37). Stoga je društvo Landsvirkjun izloženo valutnim i kamatnim rizicima. Društvo Landsvirkjun štiti se od tih rizika primjenom ugovora o izvedenicama kako bi financijske obveze izražene u valutama koje nisu USD (koji je njegova funkcijska valuta od 2008.) konvertiralo u obveze u USD te kako bi financijske obveze s promjenjivim kamatnim stopama konvertiralo u obveze s fiksnim kamatnim stopama.

                     (29)

                     Društvo Landsvirkjun ugovore o izvedenicama koristi isključivo za potrebe zaštite od rizika (38). Društvo Landsvirkjun ugovore o izvedenicama ne sklapa za potrebe spekulacija ili arbitraže (39). Ograničenje korištenja ugovora o izvedenicama isključivo za potrebe zaštite od rizika društvu Landsvirkjun nametnuo je i njegov vlasnik – država. Kako bi potkrijepilo te tvrdnje, društvo Landsvirkjun dostavilo je interne dokumente i dopise koje je primilo od svojeg vlasnika (40).

                     (30)

                     Društvo Landsvirkjun objašnjava i da ima politiku prema kojoj se jamstva, privatna ili javna, ne koriste ni za kakve transakcije. Nakon izmjena u sustavu državnih jamstava društvo Landsvirkjun počelo je s pregovorima o obnovi ugovora o izvedenicama pod jamstvom, pri čemu je posljednje državno jamstvo uklonjeno u srpnju 2017. (41) Društvo Landsvirkjun može sklapati ugovore o izvedenicama bez državnih jamstava te to stvarno i čini. Društvo Landsvirkjun dostavilo je i dokaze koji pokazuju da uklanjanje državnih jamstava nije dovelo do promjena u gospodarskim uvjetima u ugovorima o izvedenicama (42).

               5.3.   Nema prednosti

                     (31)

                     Društvo Landsvirkjun smatra da mu predmetnim državnim jamstvima za ugovore o izvedenicama nije dana nikakva prednost.

                     (32)

                     Ugovorom o izvedenicama namijenjenom zaštiti od rizika po definiciji će se smanjiti izloženost riziku što bi trebalo dovesti do smanjenja premije koja se plaća za jamstvo povezano s odnosnom transakcijom. Društvo Landsvirkjun ponavlja da izmjenom važećih ugovora o izvedenicama kojima je uklonjeno državno jamstvo nisu nastali nikakvi dodatni troškovi za to društvo. Uvjeti i zahtjevi u pogledu financiranja društva Landsvirkjun, s državnim jamstvom ili bez njega, nisu se promijenili (43).

                     (33)

                     Društvo Landsvirkjun dostavilo je dva izvješća o učinku državnih jamstava na ugovore o izvedenicama (44). Prema tim izvješćima, nije postojala nikakva gospodarska prednost za portfelj izvedenica koja bi proizlazila iz tih državnih jamstava.

                     (34)

                     Društvo Landsvirkjun objašnjava i da je u razdoblju od 2010. do 2017. raspolagalo s gotovinom u blagajni u iznosu od 142 milijuna USD do 287 milijuna USD. Taj visoki iznos gotovine u blagajni bio je namijenjen likvidnosnom riziku, tj. kao zaštitni sloj za nepredviđene rizike. Ta jaka likvidnost znači oportunitetni trošak koji je izravno povezan s premijama koje se trenutačno plaćaju državi. Umjesto držanja gotovine u blagajni, društvo je moglo otkupiti svoje obveznice na tržištu i/ili unaprijed otplatiti/amortizirati zajmove svojih zajmodavaca. Društvo Landsvirkjun time ne bi uštedjelo samo troškove za kamate, već i naknade za jamstva u iznosu od [0,1–2] % koje trenutačno plaća za obveznice i zajmove pod jamstvom.

               6.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE

                     (35)

                     Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi:
                     „Osim ako je drukčije predviđeno ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s funkcioniranjem ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među ugovornim strankama.”

                     (36)

                     Da bi se određena mjera mogla smatrati državnom potporom u smislu ove odredbe, moraju biti ispunjeni kumulativni uvjeti navedeni u nastavku: i. mjeru mora dodijeliti država ili mora biti dodijeljena putem državnih sredstava; ii. njome se mora dati prednost poduzetniku; iii. njome se određene poduzetnike mora staviti u povoljniji položaj i iv. njome se može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu (45). Nadzorno tijelo smatra primjerenim početi svoju ocjenu pitanjem je li predmetnim jamstvima za ugovore o izvedenicama dana prednost društvu Landsvirkjun.

               6.1.   Prednost

         6.1.1.   Uvodne napomene

                     (37)

                     Nadzorno tijelo slaže se s islandskim nadležnim tijelima i društvom Landsvirkjun da se na predmetna jamstva primjenjuje islandsko zakonodavstvo o državnim jamstvima, uključujući Zakon o društvu Landsvirkjun, na koje se odnosio postupak o postojećim potporama (46).

                     (38)

                     Postojeći službeni istražni postupak, koji je pokrenut odlukom o pokretanju postupka, ima uži pristup u odnosu na postupak o postojećim potporama po tome što je njime obuhvaćena samo primjena Zakona o društvu Landsvirkjun na državna jamstva za određene ugovore o izvedenicama.

                     (39)

                     U odluci o pokretanju postupka Nadzorno tijelo dovelo je u pitanje ispunjavaju li predmetna jamstva uvjete (b), (c) i (d) iz točke 3.2. (47) smjernica o jamstvima na temelju kojih bi se moglo isključiti postojanje potpore (48).

                     (40)

                     Ne dovodeći u pitanje jesu li ispunjeni uvjeti za isključivanje državne potpore koji su utvrđeni u smjernicama o jamstvima, kako je objašnjeno u nastavku i na temelju informacija dobivenih od Islanda i društva Landsvirkjun tijekom službenog istražnog postupka, Nadzorno tijelo smatra da predmetnim državnim jamstvima nije nastala prednost za društvo Landsvirkjun (49).

               6.1.2.   Isključenje prednosti od državnih jamstava za ugovore o izvedenicama

                     (41)

                     Prednost u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (50). Nadzorno tijelo u više je navrata utvrdilo da jamstvo može predstavljati prednost na temelju članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u (51).

                     (42)

                     Korist od jamstva sastoji se od toga što rizik povezan s jamstvom snosi država. Za takvo bi preuzimanje rizika od strane države u uobičajenim okolnostima trebalo platiti odgovarajuću premiju (52). Međutim, u skladu sa smjernicama o jamstvima „ako pojedinačno jamstvo ili program jamstava koje je izdala država ne donosi nikakvu prednost poduzetniku, to jamstvo ne čini državnu potporu” (53). U točkama od 3.2. do 3.5. smjernica o jamstvima utvrđeni se uvjeti za isključenje potpore u pojedinačnim jamstvima i programima jamstava. U skladu s točkom 3.6. smjernica o jamstvima „neispunjavanje bilo kojeg od uvjeta utvrđenih u točkama od 3.2. do 3.5. ne znači da se jamstvo ili program jamstava automatski smatra državnom potporom”.

                     (43)

                     Nakon 1. siječnja 2010. društvo Landsvirkjun uspjelo je u pregovorima s drugim ugovornim stranama ugovora o izvedenicama dogovoriti uklanjanje državnih jamstava, a zadnje je takvo državno jamstvo uklonjeno u srpnju 2017. (54) Kao što pokazuju dokazi dostavljeni tijekom službenog istražnog postupka, uklanjanjem državnih jamstava nisu promijenjeni gospodarski uvjeti u ugovorima o izvedenicama (55).

                     (44)

                     Nadzorno tijelo smatra da je činjenica da su druge ugovorne strane bile spremne ukloniti državna jamstva, a da pritom nisu zahtijevale bolje gospodarske uvjete, pokazatelj toga da ta jamstva nisu donosila prednost društvu Landsvirkjun.

                     (45)

                     Nadalje, društvo Landsvirkjun nije koristilo privatna jamstva te, prema informacijama dobivenima tijekom službenog istražnog postupka, nije moguće utvrditi tržišnu cijenu za jamstva za ugovore o izvedenicama namijenjene zaštiti od rizika.

                     (46)

                     Kako bi se količinski odredila moguća prednost dana jamstvom (u slučaju u kojem nije moguće utvrditi tržišnu cijenu), u smjernicama o jamstvima predviđa se usporedba gospodarskih uvjeta transakcije s jamstvom s uvjetima transakcije bez jamstva (56).

                     (47)

                     Uklanjanjem predmetnih državnih jamstava nisu se promijenili gospodarski uvjeti u relevantnim ugovorima o izvedenicama. Stoga se ne može smatrati da ta jamstva predstavljaju prednost za društvo Landsvirkjun. Nadalje, Nadzorno tijelo ne raspolaže nikakvim pokazateljima ili informacijama koje bi upućivale na to da bi gospodarski uvjeti relevantnih ugovora o izvedenicama bili drugačiji da nije bilo državnih jamstava u trenutku stvarne dodjele tih državnih jamstava. Stoga Nadzorno tijelo mora pretpostaviti da uklanjanjem (ili nepostojanjem) državnih jamstava nisu promijenjeni gospodarski uvjeti u relevantnim ugovorima o izvedenicama u bilo kojem trenutku tijekom trajanja tih jamstava.

                     (48)

                     Zaključak da predmetna jamstva za ugovore o izvedenicama nisu donijela prednost društvu Landsvirkjun potkrepljuje se i izvješćima iz uvodne izjave 33. Konkretno, kuća Zanders (konzultantska kuća specijalizirana za financijske usluge) proučila je, u ime društva Landsvirkjun, uzorak izvedenica koje je držalo društvo Landsvirkjun te izračunala odgovarajuće marže za te ugovore o izvedenicama (57). U izvješću se pokazalo da su te marže, u rasponu od [(–)2–2] do [10–15] baznih bodova, bile u skladu s maržama koje su zabilježene kod sličnih ugovora o izvedenicama koje su držala društva s usporedivim kreditnim rejtingom, a koja, za razliku od društva Landsvirkjun, nisu imala koristi od jamstva za naplatu potraživanja. Na osnovi toga, u izvješću kuće Zanders zaključuje se da, u prosjeku, društvo Landsvirkjun nije u odnosu na ostala društva ostvarilo nikakvu cjenovnu prednost koja bi bila posljedica jamstva za naplatu potraživanja. U skladu s time, u izvješću se zaključuje da društvo Landsvirkjun nije ostvarilo nikakvu gospodarsku korist od tog jamstva.

                     (49)

                     U izvješću druge konzultantske kuće, Summa Consulting slf, u pogledu određivanja cijena ugovora o izvedenicama namijenjenih zaštiti od rizika napominje se da „s obzirom na jaku bilancu, dobro stanje likvidnosti i kreditnu kvalitetu društva Landsvirkjun, nije vjerojatno da bi postojanje ili nepostojanje državnog jamstva imalo znatan učinak na određivanje cijena ugovora o izvedenicama koje društvo Landsvirkjun sklapa” (58).

                     (50)

                     Nadalje, društvo Landsvirkjun koristilo je ugovore o izvedenicama pod jamstvom isključivo u svrhe zaštite od rizika, tj. kako bi financijske obveze izražene u valutama koje nisu USD (koji je njegova funkcijska valuta od 2008.) konvertiralo u obveze u USD te kako bi financijske obveze s promjenjivim kamatnim stopama konvertiralo u obveze s fiksnim kamatnim stopama (59). Prema informacijama dostavljenima tijekom službenog istražnog postupka, provedba odgovarajućih mjera tijekom postupka o postojećoj potpori dovela je do ograničavanja državnih jamstava na 80 % vrijednosti predmetnih ugovora o izvedenicama, a jamstva za ugovore o izvedenicama namijenjene zaštiti od rizika bila su ograničena na posebnu kumulativnu nominalnu vrijednost (60). Stoga se ne može reći ni da su društvo Landsvirkjun ni država kao njegov jamac bili izloženi neograničenim obvezama iz tih jamstava.

                     (51)

                     Nadalje, predmetna su jamstva, u skladu s člankom 1. Zakona o društvu Landsvirkjun, jamstva za naplatu potraživanja. Na temelju jamstva za naplatu potraživanja vjerovnik prvo mora iscrpiti sva pravna sredstva prema društvu Landsvirkjun prije nego što može podnijeti zahtjev prema državi (61). Nadzorno tijelo ranije je zaključilo da je, iako ne isključuje postojanje prednosti, ta vrsta jamstva povezana s manjim rizikom (62). Na temelju podataka društva Landsvirkjun, u svakoj godini u razdoblju od 2010. do 2017., novac i novčani ekvivalenti društva premašivali su gubitke zabilježene od izvedenica s jamstvom (63). Stoga je bilo kakav rizik prema jamcu bio smanjen.

                     (52)

                     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 36., da bi određena mjera činila državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, moraju kumulativno biti ispunjena sva četiri uvjeta. Budući da se predmetnim jamstvima ne daje prednost društvu Landsvirkjun, nije potrebno provesti ocjenu u vezi s ostalim uvjetima.

               7.   ZAKLJUČAK

                     (53)

                     Na temelju navedene ocjene Nadzorno tijelo zaključuje da državna jamstva društvu Landsvirkjun za ugovore o izvedenicama za zaštitu društva Landsvirkjun od valutnih i kamatnih rizika, od kojih je zadnje jamstvo uklonjeno u srpnju 2017., nisu činila državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Državna jamstva društvu Landsvirkjun za ugovore o izvedenicama za zaštitu društva Landsvirkjun od valutnih i kamatnih rizika, od kojih je zadnje jamstvo uklonjeno u srpnju 2017., nisu činila državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.
            Time je okončan službeni istražni postupak.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena Islandu.

            Članak 3.
            Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

            Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2018.

                  Za Nadzorno tijelo EFTA-e,

               Bente ANGELL-HANSEN

                  Predsjednica

                  Odgovorna članica Kolegija

               Frank J. BÜCHEL

                  Član Kolegija

               Högni KRISTJÁNSSON

                  Član Kolegija

               Carsten ZATSCHLER

                  Potpisuje kao direktor za pravne i izvršne poslove

            (1)  Odluka br. 85/17/COL od 3. svibnja 2017. o pokretanju službenog istražnog postupka o mogućoj državnoj potpori dodijeljenoj društvu Landsvirkjun u obliku državnih jamstava za ugovore o izvedenicama (SL C 242, 27.7.2017., str. 6. i Dodatak o EGP-u br. 46, 27.7.2017., str. 1.).

            (2)  Ibidem.

            (3)  Dokument br. 874341.

            (4)  Na zahtjev društva Landsvirkjun od 8. kolovoza 2017. (dokument br. 869480), Nadzorno tijelo produljilo je rok za dostavljanje primjedbi do 15. rujna 2017. (dokument br. 869479).

            (5)  Dokument br. 878807.

            (6)  Dokument br. 875032.

            (7)  Dokument br. 905567.

            (8)  Dokument br. 908632.

            (9)  Dokument br. 908885.

            (10)  Dokumenti br. 918376 i 918377.

            (11)  Dokumenti br. 917646 i 917656.

            (12)  Dokumenti br. 920923 i 920925.

            (13)  Zakon br. 42/1983 o društvu Landsvirkjun, kako je izmijenjen.

            (14)  Dokument br. 793116.

            (15)  Točka 14. odluke o pokretanju postupka.

            (16)  Odjeljci od 2.3.1. do 2.3.3. dijela I. odluke o pokretanju postupka.

            (17)  Dokument br. 280834.

            (18)  Odluka Nadzornog tijela br. 302/09/COL od 8. srpnja 2009. o predlaganju odgovarajućih mjera u pogledu državnih potpora dodijeljenih društvima Landsvirkjun i Orkuveita Reykjavíkur.

            (19)  Dokument br. 527076.

            (20)  Odluka br. 159/13/COL od 24. travnja 2013. o zatvaranju predmeta o postojećim potporama dodijeljenima društvima Landsvirkjun i Orkuveita Reykjavíkur u obliku neograničenih državnih jamstava (SL C 237, 15.8.2013., str. 3. i Dodatak o EGP-u br. 45, 15.8.2013., str. 28.).

            (21)  Točka 24. odluke o pokretanju postupka.

            (22)  SL L 105, 21.4.2011., str. 32. i Dodatak o EGP-u br. 23, 21.4.2011., str. 1.

            (23)  U skladu s točkom 20. odluke o pokretanju postupka, Nadzorno tijelo bilo je uvjereno da su islandska tijela na sastanku od 31. svibnja 2016. objasnila da društvo Landsvirkjun bez državnog jamstva ne bi moglo sklopiti ugovore o izvedenicama namijenjene zaštiti od rizika.

            (24)  U točkama 20., 24., 33. i 39. odluke o pokretanju postupka uzima se u obzir početno razumijevanje Nadzornog tijela da je predmetna jamstva dodijelila Jedinica za upravljanje javnim dugom.

            (25)  Dokument br. 875032.

            (26)  Točka 58. odluke o pokretanju postupka.

            (27)  U skladu s točkom 65. odluke o pokretanju postupka (s upućivanjem na odjeljak 2.5. dijela I.), Nadzorno tijelo preliminarno je smatralo da predmetna jamstva nisu ispunjavala uvjete iz izmijenjenog islandskog zakonodavnog okvira za državna jamstva ni uvjete iz smjernica o jamstvima. Konkretno, činilo se da društvo Landsvirkjun ne plaća premiju koja pokriva koristi koje društvo ostvaruje na temelju tih jamstava, da jamstva pokrivaju više od 80 % svih dospjelih obveza te da jamstva nisu bila povezana s konkretnim financijskim transakcijama za koje je utvrđen najviši iznos i koje su vremenski ograničena.

            (28)  Nadzorno tijelo napominje da se Island, kako je objašnjeno u odjeljku 1., slaže s primjedbama koje je dostavilo društvo Landsvirkjun.

            (29)  Zakon br. 121/1997.

            (30)  Članak 1. Zakona br. 59/1965, kako ga je prevelo društvo Landsvirkjun: „Vlada i Gradsko vijeće Reykjavika osnivaju elektroenergetsko društvo pod nazivom Landsvirkjun. To je društvo neovisan pravni subjekt s neovisnim financijskim i računovodstvenim statusom. Njegovo je sjedište i mjesto poslovanja u Reykjaviku. Landsvirkjun je komanditno društvo u vlasništvu države i Grada Reykjavika pri čemu obje strane imaju polovinu vlasničkog udjela u društvu. Svaka je strana isključivo odgovorna za sve obveze društva, no njihova interna odgovornost ovisi o udjelu u vlasništvu. Nijedna strana ne može istupiti iz društva bez suglasnosti druge strane.”

            (31)  Ista je odredba postojala i u prethodno primjenjivom Zakonu o državnim jamstvima (Zakon br. 37/1961).

            (32)  Dokumenti br. 874341 i 92092.

            (33)  Odluka Nadzornog tijela br. 227/06/COL od 19. srpnja 2006. u pogledu državne potpore u korist društva Farice hf. (SL L 36, 5.2.2009., str. 69. i Dodatak o EGP-u br. 6, 5.2.2009., str. 9.).

            (34)  Dokument br. 917656.

            (35)  Standardizirani ugovor ISDA standardni je dokument koji se redovito koristi za uređivanje transakcija OTC izvedenicama. Standardizirani ugovor ISDA objavljuje Udruženje međunarodnog tržišta izvedenih financijskih instrumenata (ISDA).

            (36)  Dokument br. 874341.

            (37)  Dokument br. 908632.

            (38)  Dokument br. 908632.

            (39)  Dokument br. 874341.

            (40)  Dokument br. 875032.

            (41)  Idem.

            (42)  Dokumenti br. 908633 i 920923.

            (43)  Dokumenti br. 874341, 908633 i 920923.

            (44)  Dokument br. 874344 (izvješće kuće Zanders iz rujna 2017.) i dokument br. 874345 (izvješće kuće Summa iz rujna 2017.).

            (45)  Vidjeti, među ostalim, presudu u predmetu World Duty Free Group SA i ostali, C-20/15 P i C-21/15 P, EU:C:2016:981, točka 53.

            (46)  Odjeljci 4.3. i 5.1.

            (47)  Nadzorno tijelo u odluci o pokretanju postupka nije dovelo u pitanje, niti je imalo razloga za to, ispunjava li društvo Landsvirkjun uvjet (a) iz točke 3.2. smjernica o jamstvima, tj. uvjet da zajmoprimac ne smije biti u financijskim poteškoćama.

            (48)  Odjeljak 1.1.3. dijela II. odluke o pokretanju postupka.

            (49)  Nadzorno tijelo napominje da se taj zaključak odnosi isključivo na jamstva obuhvaćena odlukom o pokretanju postupka i ovom odlukom te da se njime ne dovode u pitanje sva druga državna jamstva dodijeljena društvu Landsvirkjun ili drugim poduzetnicima.

            (50)  Vidjeti, primjerice, presudu u predmetu SFEI i drugi, C-39/94, EU:C:1996:285, točka 60. i presudu u predmetu Španjolska protiv Komisije, C-342/96, EU:C:1999:210, točka 41.

            (51)  Nadzorno tijelo utvrdilo je postojanje prednosti, među ostalim, u svojoj Odluci br. 177/05/COL od 15. srpnja 2005. u pogledu državnog jamstva banci Liechtensteinische Landesbank (nije objavljeno) i u Odluci br. 227/06/COL u pogledu državne potpore u korist društva Farice hf. (SL L 36, 5.2.2009., str. 69. i Dodatak o EGP-u br. 6, 5.2.2009., str. 9.).

            (52)  Smjernice o jamstvima, točka 2.1.

            (53)  Smjernice o jamstvima, točka 3.1.

            (54)  Dokument br. 908632.

            (55)  Odjeljak 5.2.

            (56)  Smjernice o jamstvima, točka 4.2.

            (57)  Dokument br. 874344.

            (58)  Dokument br. 874345.

            (59)  Odjeljak 5.2. i dokument br. 874345.

            (60)  Dokumenti br. 875032, 874341 i 908632.

            (61)  Odjeljak 5.1.

            (62)  Bilješka 34.

            (63)  Dokument br. 874345.


Odluka Komisije od 12/02/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9255 - Swiss Life Holding AG / Montagu Private Equity LLP / Real estate property) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: Odluka (EU) 2019/275 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Grčke – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

text:
                  22.2.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 54/1

         ODLUKA (EU) 2019/275 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 11. prosinca 2018.
         o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Grčke – EGF/2018/003 EL/Attica publishing
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1), a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
         uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 13.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pružiti potporu radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u moedlima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te im pomaći da se ponovno uključe na tržište rada.

                     (2)

                     EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Grčka je 22. svibnja 2018. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima u sektoru izdavačkih djelatnosti u regiji Atika. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (4)

                     Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Grčka osigurao financijski doprinos u iznosu od 2 308 500 EUR.

                     (5)

                     Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobilizaciju EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji da bi se osigurao iznos od 2 308 500 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanja.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 11. prosinca 2018.

            Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2018.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               A. TAJANI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

            (2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

            (3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).


title: Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2019/373 od 5. ožujka 2019. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2018/925 (ATALANTA/1/2019)

text:
                  8.3.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 68/7

         ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2019/373
         od 5. ožujka 2019.
         o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2018/925 (ATALANTA/1/2019)
         POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,
         uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2008/851/ZVSP od 10. studenoga 2008. o vojnoj operaciji Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je na temelju članka 6. stavka 1. Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odgovarajućih odluka o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije („zapovjednik snaga EU-a”).

                     (2)

                     PSO je 26. lipnja 2018. donio Odluku (ZVSP) 2018/925 (2) o imenovanju kontraadmirala Alfonsa PÉREZA DE NANCLARESA Y PÉREZA DE ACEVEDA zapovjednikom snaga EU-a.

                     (3)

                     Zapovjednik operacije EU-a preporučio je imenovanje kontraadmirala Ricarda A. HERNÁNDEZA novim zapovjednikom snaga EU-a od 10. ožujka 2019.

                     (4)

                     Vojni odbor EU-a podupro je tu preporuku 8. siječnja 2019..

                     (5)

                     Odluku (ZVSP) 2018/925 trebalo bi stoga staviti izvan snage.

                     (6)

                     U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Kontraadmiral Ricardo A. HERNÁNDEZ imenuje se zapovjednikom snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) od 10. ožujka 2019.

            Članak 2.
            Odluka (ZVSP) 2018/925 stavlja se izvan snage.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu 10. ožujka 2019.

            Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2019.

                  Za Politički i sigurnosni odbor

                  Predsjednica

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  SL L 301, 12.11.2008., str. 33.

            (2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2018/925 od 26. lipnja 2018. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018) (SL L 164, 29.6.2018., str. 46.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2019/374 od 5. ožujka 2019. o imenovanju jednog člana i šest zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Švedska

text:
                  8.3.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 68/9

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/374
         od 5. ožujka 2019.
         o imenovanju jednog člana i šest zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Švedska
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
         uzimajući u obzir prijedlog švedske vlade,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2015/1203 (4) gđu Carolu GUNNARSSON, gđu Agnetu LIPKIN i g. Andersa ROSÉNA zamijenili su 20. srpnja 2015. g. Jonny LUNDIN, g. Erik PELLING i g. Glenn NORDLUND u svojstvu zamjenika članova.

                     (2)

                     Mjesto člana u Odboru regija postalo je slobodno istekom mandata g. Paula LINDQUISTA.

                     (3)

                     Dva mjesta zamjenika članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata g. Carla Fredrika GRAFA i g. Erika PELLINGA.

                     (4)

                     Četiri mjesta zamjenika članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata na temelju kojeg su predloženi gđa Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun), gđa Marie SÄLLSTRÖM (Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting), g. Jonny LUNDIN (Härnösands kommun) i g. Glenn NORDLUND (Örnsköldsviks kommun),

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

                        (a)

                        članom:

                                    —

                                    g. Pehr GRANFALK, Ledamot i kommunfullmäktige, Solna kommun,

                        (b)

                        zamjenicima članova:

                                    —

                                    gđa Suzanne FRANK, Ersättare i landstingsfullmäktige, Kronobergs läns landsting,

                                    —

                                    gđa Caroline HOFFSTEDT, Ledamot i kommunfullmäktige, Uppsala kommun,

                                    —

                                    gđa Marie SÄLLSTRÖM, Ledamot i kommunfullmäktige, Karlshamns kommun (promjena mandata),

                                    —

                                    gđa Åsa ÅGREN WIKSTRÖM, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västerbottens läns landsting (promjena mandata),

                                    —

                                    g. Jonny LUNDIN, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västernorrlands läns landsting (promjena mandata),

                                    —

                                    g. Glenn NORDLUND, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västernorrlands läns landsting (promjena mandata).

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

            (4)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1203 od 20. srpnja 2015. o imenovanju triju švedskih članova i šest švedskih zamjenika članova Odbora regija (SL L 195, 23.7.2015., str. 44.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2019/375 od 5. ožujka 2019. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Talijanska Republika

text:
                  8.3.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 68/11

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/375
         od 5. ožujka 2019.
         o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Talijanska Republika
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
         uzimajući u obzir prijedlog talijanske vlade,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2017/1334 (4)11. srpnja 2017. g. Pierluigi MARQUIS zamijenio je g. Augusta ROLLANDINA u svojstvu člana. Odlukom Vijeća (EU) 2018/157 (5)29. siječnja 2018. g. Laurent VIERIN zamijenio je g. Pierluigija MARQUISA u svojstvu člana. Odlukom Vijeća (EU) 2018/1510 (6)8. listopada 2018. gđa Nicoletta SPELGATTI zamijenila je g. Laurenta VIERINA u svojstvu člana.

                     (2)

                     Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata gđe Nicolette SPELGATTI,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeća osoba imenuje se članom Odbora regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

                        —

                        g. Pierluigi MARQUIS, Consigliere della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

            (4)  Odluka Vijeća (EU) 2017/1334 od 11. srpnja 2017. o imenovanju člana Odbora regija kojeg je predložila Talijanska Republika (SL L 185, 18.7.2017., str. 45.).

            (5)  Odluka Vijeća (EU) 2018/157 od 29. siječnja 2018. o imenovanju člana Odbora regija kojeg je predložila Talijanska Republika (SL L 29, 1.2.2018., str. 35.).

            (6)  Odluka Vijeća (EU) 2018/1510 od 8. listopada 2018. o imenovanju dvaju članova Odbora regija koje je predložila Talijanska Republika (SL L 255, 11.10.2018., str. 15.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2019/376 od 5. ožujka 2019. o imenovanju triju članova i četiriju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Republika Hrvatska

text:
                  8.3.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 68/12

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/376
         od 5. ožujka 2019.
         o imenovanju triju članova i četiriju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Republika Hrvatska
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
         uzimajući u obzir prijedlog hrvatske vlade,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

                     (2)

                     Dva mjesta članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata gđe Snježane BUŽINEC i g. Predraga ŠTROMARA.

                     (3)

                     Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je predložena gđa Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ (Councillor in the City of Zagreb Assembly).

                     (4)

                     Četiri mjesta zamjenika članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata gđe Josipe RIMAC, gđe Viviane BENUSSI, g. Tulija DEMETLIKE i g. Ivana VUČIĆA,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

                        (a)

                        članovima:

                                    —

                                    g. Ivan GULAM, Mayor of the Municipality of Pirovac,

                                    —

                                    g. Goran PAUK, Prefect of Šibenik-Knin County,

                                    —

                                    gđa Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ, Vice-Mayor of City of Zagreb (promjena mandata);

                              i

                        (b)

                        zamjenicima članova:

                                    —

                                    gđa Antonija JOZIĆ, Mayor of City of Pleternica,

                                    —

                                    g. Darko KOREN, Prefect of KoprivnicaKriževci County,

                                    —

                                    g. Anteo MILOŠ, Mayor of City of Novigrad,

                                    —

                                    g. Matija POSAVEC, Prefect of Međimurje County.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).


Odluka Komisije od 11/02/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9130 - Société Générale S.A / Commerzbank AG) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)