title: Odluka Vijeća (EU) 2022/481 od 22. ožujka 2022. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije u pogledu donošenja odluke o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode

text:
                  25.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 98/76

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/481
         od 22. ožujka 2022.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije u pogledu donošenja odluke o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Sporazum iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”) Unija je sklopila 22. prosinca 1994. Odlukom Vijeća 94/800/EZ (1) te je on stupio na snagu 1. siječnja 1995.

                     (2)

                     Na temelju članka IV. stavka 1. Sporazuma o WTO-u Ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije (WTO) ovlaštena je donositi odluke o svim pitanjima iz područja svih multilateralnih trgovinskih sporazuma.

                     (3)

                     Na temelju članka IV. stavka 2. Sporazuma o WTO-u zadaće Ministarske konferencije u razdobljima između sastanaka Ministarske konferencije obavlja Glavno vijeće WTO-a.

                     (4)

                     Na temelju članka IX. stavka 1. Sporazuma o WTO-u tijela WTO-a obično donose odluke konsenzusom.

                     (5)

                     Na devetom zasjedanju Ministarske konferencije WTO-a u prosincu 2013. donesena je ministarska odluka o Dogovoru o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39) („Dogovor o carinskim kvotama”). Dogovorom o carinskim kvotama uređuje se upravljanje carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode.

                     (6)

                     Na temelju točke 13. Dogovora o carinskim kvotama preispitivanje funkcioniranja Dogovora o carinskim kvotama treba započeti najkasnije četiri godine nakon njegova donošenja, uzimajući u obzir iskustvo stečeno do tog trenutka. Cilj je tog preispitivanja promicati kontinuirani proces poboljšanja iskorištenosti carinskih kvota.

                     (7)

                     U skladu s točkom 13. Dogovora o carinskim kvotama Odbor za poljoprivredu preispitao je 2018. Dogovor o carinskim kvotama. Rezultati preispitivanja predstavljeni su na sastanku Glavnog vijeća WTO-a u prosincu 2019. u obliku izvješća Odbora za poljoprivredu (dokument br. G/AG/29 od 31. listopada 2019.).

                     (8)

                     Predsjednik Odbora za poljoprivredu predstavio je 9. studenoga 2021. svoje izvješće o pregovorima i nacrt odluke, kako su navedeni dokumentu br. G/AG/32. Odbor za poljoprivredu istodobno je nacrt odluke naveden u prilogu izvješću iz dokumenta br. G/AG/32 („nacrt odluke”) podnio na razmatranje Glavnom vijeću i radi naknadnog slanja 12. Ministarskoj konferenciji na konačno donošenje, ali je ipak utvrdio da pojedine članice WTO-a još nisu dovršile interne konzultacije o tom pitanju.

                     (9)

                     Zbog odgode 12. Ministarske konferencije WTO-a Odbor za poljoprivredu postigao je dogovor o tome da će predložiti tromjesečno produljenje roka (to jest do 31. ožujka 2022.) kako bi se finalizirala odluka o preispitivanju.

                     (10)

                     Na izvanrednom sastanku Glavnog vijeća 15. prosinca 2021. članice WTO-a postigle su dogovor o tromjesečnom produljenju roka do 31. ožujka 2022.

                     (11)

                     Očekuje se da će Glavno vijeće WTO-a biti pozvano da do 31. ožujka 2022., ili eventualno do kasnijeg datuma u 2022. ako se dogovori dodatno produljenje, razmotri donošenje nacrta odluke, eventualno s određenim izmjenama nakon pregovora.

                     (12)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Glavnog vijeća WTO-a jer će odluka koja se treba donijeti biti obvezujuća za Uniju.

                     (13)

                     Nacrt odluke sadržava preporuke za buduće funkcioniranje mehanizma za nedovoljno iskorištavanje carinskih kvota čime bi se, ako su te preporuke prihvatljive svim članicama WTO-a, moglo dovršiti preispitivanje. Donošenje nacrta odluke značilo bi da bi odredbe Dogovora o carinskim kvotama kojima se SAD i zemlje u razvoju izuzimaju iz mehanizma za nedovoljno iskorištavanje carinskih kvota postale zastarjele, što je očito u interesu Unije.

                     (14)

                     U skladu s člankom 17. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji u Glavnom vijeću WTO-a Uniju treba predstavljati Komisija,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije na bilo kojem sastanku koji će se održati do 31. ožujka 2022. ili nakon tog datuma ako se dogovori dodatno produljenje roka jest da se podrži ishod utemeljen na konsenzusu s ciljem donošenja odluke o dovršenju preispitivanja funkcioniranja Odluke Ministarske konferencije WTO-a od 7. prosinca 2013. o Dogovoru o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39), čime se točke od 13. do 15. te odluke kao i Prilog B toj odluci prestaju primjenjivati, kako je utvrđeno u nacrtu odluke navedenom u prilogu izvješću iz dokumenta G/AG/32, koji je priložen ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Predstavnici Unije u Glavnom vijeću WTO-a mogu prihvatiti manje izmjene nacrta odluke navedenog u prilogu izvješću iz dokumenta G/AG/32 bez daljnje odluke Vijeća.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2022.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               C. BEAUNE

            (1)  Odluka Vijeća 94/800/EZ od 22. prosinca 1994. o sklapanju u ime Europske zajednice, s obzirom na pitanja iz njezine nadležnosti, sporazuma postignutih u Urugvajskom krugu multilateralnih pregovora (1986.–1994.) (SL L 336, 23.12.1994., str. 1.).

            ODBOR ZA POLJOPRIVREDU
            G/AG/32
            11. studenoga 2021.

               PREISPITIVANJE FUNKCIONIRANJA ODLUKE S BALIJA O UPRAVLJANJU CARINSKIM KVOTAMA

            IZVJEŠĆE PREDSJEDNIKA GLAVNOM VIJEĆU

                        1.1.

                        Na devetom zasjedanju Ministarske konferencije održanom u prosincu 2013. na Baliju ministri su donijeli Odluku o „Dogovoru o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi”, (WT/MIN(13)/39) (u daljnjem tekstu „Odluka”). Odlukom se zahtijeva i preispitivanje njegova funkcioniranja, što bi trebalo započeti najkasnije do kraja 2017. u cilju poboljšanja stope iskorištenosti carinskih kvota. Konkretno, određeno je da se buduće funkcioniranje točke 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota iz Priloga A uključi u preispitivanje u skladu s točkama od 13. do 14. Odluke.

                        1.2.

                        Preispitivanje je dovršeno kada je Glavno vijeće na sastanku 9. i 10. prosinca 2019. odobrilo preporuke Odbora za poljoprivredu (CoA) iz Priloga 2. dokumentu G/AG/29. Međutim, tijekom preispitivanja provedenog u razdoblju 2017.–2019. nije postignut dogovor o pitanju budućeg funkcioniranja točke 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota. Umjesto toga, u skladu sa stavkom 1. odobrenih preporuka iz Priloga 2. dokumentu G/AG/29, članovi su se složili da se rok za odluku o stavku 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota odgodi za dvije godine, tj. do kraja 2021.

                        1.3.

                        U preporukama se upućuje i na potencijalnu rascjepkanost Odluke jer se odabranim članicama navedenima u Prilogu B Odluci daje pravo da prekinu primjenu točke 4. ako se članice ne dogovore o budućem funkcioniranju te točke. Izbjegavanje izuzeća za određene članice, do kojeg bi moglo doći ako se u dogovorenom roku ne postigne dogovor o budućem funkcioniranju točke 4., ostalo je važna motivacija za nekoliko članica da u raspravama o tom pitanju koje su se održale u Odboru za poljoprivredu nakon 2019. pronađu prihvatljivo rješenje za tu točku.

                        1.4.

                        U tim su raspravama članice detaljno ispitali kako bi sadašnja točka 4. funkcionirala u praksi tijekom završne faze mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota. Napomenuto je da je, na temelju sadašnje točke 4., članica uvoznica u završnoj fazi mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota obvezna promijeniti metodu upravljanja carinskim kvotama te prijeći na metodu prema načelu „prvi po redoslijedu” na carini (FCFS) ili na sustav automatskih bezuvjetnih dozvola na zahtjev, a odabir se vrši na temelju savjetovanja s konkretnom članicom izvoznicom/članicama izvoznicama. Odabrana metoda upravljanja zatim bi se zadržala najmanje dvije godine, nakon čega će, pod uvjetom da se pravodobno obavijestilo o stopama iskorištenosti za te dvije godine, to pitanje biti „zatvoreno” i primjerno označeno u registru za praćenje Tajništva.

                        1.5.

                        Na temelju posljednjeg dijela sadašnje točke 4., članice uvoznice koje su zemlje u razvoju mogu u završnoj fazi mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota odabrati alternativnu metodu upravljanja carinskim kvotama ili zadržati postojeću metodu. O odabiru alternativne metode upravljanja carinskim kvotama trebale bi obavijestiti Odbor za poljoprivredu u okviru funkcioniranja mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota. Odabrana metoda zadržala bi se najmanje dvije godine, a pitanje bi bilo „zatvoreno” pod uvjetom da se stopa iskorištenosti povećala za dvije trećine godišnjih povećanja opisanih u točki 3.(b) mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota.

                        1.6.

                        Na temelju tih rasprava članice su postigle bolje razumijevanje glavnog problema u vezi s budućim funkcioniranjem točke 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota, kada članica uvoznica koja je zemlja u razvoju ne postigne potrebno povećanje stope iskorištenosti a pritom zadržava postojeću metodu upravljanja carinskim kvotama ili primjenjuje alternativnu metodu.

                        1.7.

                        Napori članica da se postigne dogovor o točki 4. uglavnom su bili usmjereni na pronalaženje mogućih pristupa za rješavanje potencijalne izvanredne situacije za članicu uvoznicu koja je zemlja u razvoju kako bi se postiglo „zatvaranje” pitanja nedovoljnog iskorištavanja kvota.

                        1.8.

                        Postoji široka podrška za pristup koji je Kostarika predložila u neslužbenom tekstu, prema kojem bi članica uvoznica koja je zemlja u razvoju i koja ne ispunjava potreban standard stope iskorištenosti (tj. dvije trećine godišnjih povećanja kako je opisano u točki 3.(b) mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota) nakon dvije godine u završnoj fazi mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota, ako je primjenjivala alternativnu metodu upravljanja ili zadržala postojeću metodu, podlijegala zahtjevu u pogledu standarda iz prve rečenice točke 4. ako to zatraže zainteresirane članice izvoznice. Ako to ne zatraže, pitanje bi se označilo kao „zatvoreno” nakon dvije godine u završnoj fazi, čak i ako nije postignuto potrebno povećanje stope iskorištenosti. Tim se prijedlogom nastoji osigurati da to pitanje u završnoj fazi mehanizma konačno bude „zatvoreno” ili „razriješeno”.

                        1.9.

                        Jedno dodatno pitanje koje je nedavno postavljeno u toj raspravi odnosilo se na odnos između obveza koje proizlaze iz mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota i posebnih odredbi o upravljanju carinskim kvotama koje bi članica uvoznica mogla imati u skladu sa svojim rasporedu koncesija. Članice su općenito potvrdile da koncesije i obveze iz rasporeda imaju prvenstvo te da je uloga Odluke i njezina mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota promicati učinkovitu provedbu obveza iz rasporeda, a ne njihova izmjena. Članice su se pritom posebno vodile točkom 5. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota, kojom se izričito uspostavlja hijerarhija između obveza na temelju obuhvaćenih sporazuma (koji u skladu s člankom II:7. GATT-a iz 1994. uključuju rasporede članica za robu) i odredaba mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota te navodi da „u slučaju bilo kakvog sukoba prevladavaju odredbe obuhvaćenih sporazuma”.

                        1.10.

                        Na temelju tih rasprava predloženi nacrt odluke o budućoj primjeni točke 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota (kako je navedeno u Prilogu ovom izvješću) sadržava sljedeće elemente:

                                    i.

                                    sadašnja točka 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota dijeli se na dvije podtočke kako bi se pojasnio zahtjev u pogledu „standarda” u predloženoj u podtočki 4.a. te poseban i različit tretman u podtočki 4.b.;

                                    ii.

                                    sadržaj elementa koji se odnosi na poseban i različit tretman u sadašnjoj točki 4. prenosi se bez izmjena u predloženu podtočku 4.b.;

                                    iii.

                                    kako bi se riješila izvanredna situacija kad članica uvoznica koja je zemlja u razvoju nakon dvije godine ne ispunjava potreban standard stope iskorištenosti, a pritom zadržava postojeću metodu upravljanja carinskim kvotama ili primjenjuje alternativnu metodu, u nacrtu odluke predlaže se dodavanje dodatne mogućnosti u posljednji dio podtočke 4.b. kako bi se postiglo „zatvaranje” tog pitanja. To bi zahtijevalo da ta članica uvoznica koja je zemlja u razvoju provede zahtjev u vezi sa „standardom” iz prvog dijela sadašnje točke 4.;

                                    iv.

                                    predlaže se nova bilješka 6. kako bi se riješili mogući problemi na koje je nekoliko članica ukazalo u vezi s odnosom između obveza koje proizlaze iz mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota i obveza sadržanih u rasporedima koncesija članica uvoznica. U točki 5. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota već se pojašnjava odnos između obveza koje proizlaze iz mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota te prava i obveza članica u okviru „obuhvaćenih sporazuma”;

                                    v.

                                    budući da bi dogovor o budućem funkcioniranju točke 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota doveo i do dovršetka preispitivanja funkcioniranja Odluke s Balija o upravljanju carinskim kvotama na temelju točaka od 13. do 15. Odluke, u nacrtu odluke predlaže se da se te tri točke, zajedno s Prilogom B Odluci, prestanu primjenjivati.

                        1.11.

                        U točki 14. Odluke zahtijeva se da se u preporukama Glavnog vijeća u vezi s točkom 4. mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota odredi poseban i različit tretman. U tom pogledu nacrt odluke sadržava preporuke za buduće funkcioniranje točke 4. i u njemu se zadržava postojeća odredbu o posebnom i različitom tretmanu u okviru predložene podtočke 4.b. jer se navodi da članica uvoznica koja je zemlja u razvoju u završnoj fazi mehanizma za nedovoljno iskorištavanje kvota može zadržati postojeću metodu upravljanja carinskim kvotama ili primijeniti alternativnu metodu upravljanja te riješiti to pitanje tako što će pokazati potrebno povećanje stope iskorištenosti. Ta mogućnost, kao i u sadašnjoj točki 4. Odluke, ostaje nepromijenjena. Ako u sljedeće dvije godine članica uvoznica koja je zemlja u razvoju ne postigne potrebno povećanje stope iskorištenosti u tim okolnostima, predloženom odlukom može se od članice zahtijevati da provede zahtjev u pogledu „standarda” iz prvog dijela sadašnje točke 4. (tj. načelo „prvi po redoslijedu” na carini ili sustav automatskog izdavanja dozvola). Valja istaknuti da obveza primjene te odredbe nije automatska čak ni nakon isteka te dvije godine. Umjesto toga, predložena obveza primjenjivala bi se samo na zahtjev konkretne članice izvoznice. Ako se takav zahtjev ne podnese, unatoč tome što članica uvoznica koja je zemlja u razvoju ne ispunjava potreban standard stope iskorištenosti, pitanje nedovoljnog iskorištavanja kvota označilo bi se kao „zatvoreno”.

                        1.12.

                        Odbor za poljoprivredu ponovno se sastao 9. studenoga 2021. na svojem 99. redovitom sastanku kako bi raspravio suspendiranu točku dnevnog reda 2 D(i), koja se odnosila na provedbu Odluke s Balija o upravljanju carinskim kvotama. Na tom sastanku Odbor je dogovorio da će nacrt odluke (1)
                           iz Priloga ovom izvješću podnijeti na razmatranje Glavnom vijeću i da će ga nakon toga podnijeti dvanaestoj Ministarskoj konferenciji (MC-12) kako bi ministri donijeli odluku.

               (1)  Neke su članice navele da će im trebati dodatno vrijeme za savjetovanje sa svojim vladama.

            PRILOG
            Ministarska konferencija,

               Uzimajući u obzir članak IX. stavak 1. Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”);

               Uvažavajući Ministarsku odluku od 7. prosinca 2013. o Dogovoru o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39-WT/L/914) od 11. prosinca 2013. (dalje u tekstu „Odluka s Balija o upravljanju carinskim kvotama”);

               Podsjećajući na preporuke o preispitivanju funkcioniranja Odluke s Balija o upravljanju carinskim kvotama iz Priloga 2. dokumentu G/AG/29, koje je Glavno vijeće odobrilo na sastanku 9. i 10. prosinca 2019.;

               Priznavajući da je u točki 1. navedenih preporuka 31. prosinca 2021. utvrđen kao rok za odluku o budućem funkcioniranju točke 4. Priloga A Odluci s Balija o upravljanju carinskim kvotama;

               Odlučuje da:

                        1.

                        Točka 4. Priloga A Odluci s Balija o upravljanju carinskim kvotama glasi kako slijedi:

                                    4.a.

                                    Članica uvoznica tad je dužna bez odgode omogućiti neometani pristup primjenom jedne od sljedećih metoda za upravljanje carinskim kvotama (2), (3): prema načelu „prvi po redoslijedu” (na granici); ili prema sustavu automatskih bezuvjetnih dozvola na zahtjev u okviru carinske kvote. Pri donošenju odluke o tome koju od tih dviju mogućnosti treba primijeniti, članica uvoznica savjetovat će se sa zainteresiranim članicama izvoznicama. Članica uvoznica zadržava odabranu metodu najmanje dvije godine, nakon čega se, pod uvjetom da su podnesene pravovremene obavijesti za te dvije godine, to bilježi u registru za praćenje Tajništva i pitanje se označava kao „zatvoreno”.

                                    4.b.

                                    Članice uvoznice koje su zemlje u razvoju mogu odabrati alternativnu metodu upravljanja carinskim kvotama ili zadržati postojeću metodu. O odabiru alternativne metode upravljanja carinskim kvotama obavješćuje se Odbor za poljoprivredu u skladu s odredbama ovog mehanizma. Članica uvoznica zadržava odabranu metodu najmanje dvije godine, nakon čega se, ako se stopa iskorištenosti povećala za dvije trećine godišnjih povećanja opisanih u točki 3.(b), to bilježi u registru za praćenje Tajništva i pitanje se označava kao „zatvoreno”. Na zahtjev zainteresirane članice, odredbe iz točke 4.a. primjenjuju se ako se nakon dvije godine stopa iskorištenosti nije povećala za najmanje dvije trećine godišnjih povećanja opisanih u točki 3.(b). Ako se takav zahtjev ne podnese, pitanje se označava kao „zatvoreno”.

                        2

                        Od tada se točke od 13. do 15. Odluke s Balija o upravljanju carinskim kvotama, zajedno s Prilogom B, prestaju primjenjivati.

               (2)  Mjerama i pravnim lijekovima koje poduzima članica uvoznica ne mijenjaju se niti ometaju povezana prava članice kojoj je za tu carinsku kvotu dodijeljena pojedinačna carinska kvota.

               (3)  U slučaju sukoba, posebne odredbe o uvoznim carinskim kvotama navedene u rasporedu koncesija članice uvoznice prevladavaju, do opsega sukoba.


title: Odluka (EU) 2022/480 Europskog parlamenta od 10. ožujka 2022. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Istražnog odbora za istraživanje uporabe Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor te o određivanju predmeta istrage

text:
               25.3.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 98/72

      ODLUKA (EU) 2022/480 EUROPSKOG PARLAMENTA
      od 10. ožujka 2022.
      o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Istražnog odbora za istraživanje uporabe Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor te o određivanju predmeta istrage

         EUROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  uzimajući u obzir zahtjev 290 zastupnika za osnivanje istražnog odbora koji bi ispitivao i istraživao navodna kršenja ili nepravilnosti u provedbi prava Unije u pogledu uporabe Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor ugrađenog u mobilne uređaje iskorištavanjem slabih točki informatičke tehnologije („ekvivalentan špijunski softver za nadzor”),

                  —

                  uzimajući u obzir Prijedlog Konferencije predsjednika,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir Odluku 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu (1),

                  —

                  uzimajući u obzir predanost Europske unije vrijednostima i načelima slobode, demokracije i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava kako je navedeno u preambuli Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno u člancima 2., 6. i 21. tog ugovora,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. UEU-a, kojim se potvrđuje isključiva nadležnost država članica za očuvanje javnog poretka i zaštitu nacionalne sigurnosti,

                  —

                  uzimajući u obzir članke 16. i 223. UFEU-a,

                  —

                  uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 7., 8., 11., 21. i 47., u kojima se priznaju posebna prava, slobode i načela koja su u njoj utvrđena, kao što su poštovanje privatnog i obiteljskog života te zaštita osobnih podataka, sloboda izražavanja i informiranja, pravo na nediskriminaciju te pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje, a koja se u potpunosti primjenjuje na države članice pri provedbi prava Unije, te njezin članak 52. stavak 1., kojim se omogućuje određeno ograničenje pri ostvarivanju temeljnih prava i sloboda,

                  —

                  uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (2),

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3),

                  —

                  uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (4),

                  —

                  uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2019/797 od 17. svibnja 2019. o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (5), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/796 od 17. svibnja 2021. (6),

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom (7),

                  —

                  uzimajući u obzir Akt o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima (8),

                  —

                  uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno njezine članke 8., 9., 13. i 17., te protokole uz tu konvenciju,

                  —

                  uzimajući u obzir Vodeća načela Ujedinjenih Naroda o poslovanju i ljudskim pravima (9),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (10) te svoje preporuke o jačanju informatičke sigurnosti u institucijama, tijelima i agencijama EU-a,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 208. Poslovnika,

                              A.

                              budući da je nedavno otkriveno da je nekoliko zemalja, uključujući države članice, koristilo špijunski softver za nadzor Pegasus protiv novinara, političara, policijskih službenika, diplomata, odvjetnika, poslovnih ljudi, aktera civilnog društva i drugih aktera te da su takve prakse iznimno zabrinjavajuće i čini se da potvrđuju opasnost zlouporabe nadzorne tehnologije za potkopavanje ljudskih prava i demokracije;

                                          1.

                                          odlučuje osnovati Istražni odbor za istraživanje navodnih kršenja ili nepravilnosti u provedbi prava Unije u pogledu uporabe Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor, ne dovodeći u pitanje nadležnost nacionalnih sudova ili sudova Unije;

                                          2.

                                          odlučuje da će Istražni odbor:

                                                      —

                                                      istraživati opseg navodnih kršenja ili nepravilnosti u provedbi prava Unije koji proizlaze iz uporabe Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor, prikupljati informacije o tome u kojoj mjeri države članice, uključujući, ali ne ograničavajući se na Mađarsku i Poljsku, ili treće zemlje, koriste intruzivan nadzor na način kojim se krše prava i slobode upisane u Povelju, te ocijeniti razinu rizika koju to predstavlja za vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a, kao što su demokracija, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava;

                                                      —

                                                      za obavljanje svojih dužnosti, prikupljati i analizirati informacije kako bi utvrdio:

                                                                  —

                                                                  uporabu i funkcioniranje Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor te njegov navodni negativan učinak na temeljna prava iz Povelje u slučajevima u kojima su države članice provodile pravo Unije;

                                                                  —

                                                                  postojeći pravni okvir unutar kojega su države članice nabavile i upotrebljavale Pegasus i ekvivalentan špijunski softver za nadzor;

                                                                  —

                                                                  jesu li tijela država članica upotrebljavala Pegasus i ekvivalentan špijunski softver za nadzor u političke, gospodarske ili druge neopravdane svrhe za špijuniranje novinara, političara, policijskih službenika, diplomata, odvjetnika, poslovnih ljudi, aktera civilnog društva ili drugih aktera, kršeći time pravo Unije i vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a ili prava sadržana u Povelji;

                                                                  —

                                                                  je li uporaba Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor, koja je u suprotnosti s pravom Unije, negativno utjecala na demokratske procese u državama članicama u pogledu izbora na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini;

                                                                  —

                                                                  navodna kršenja ili nepravilnosti u provedbi Direktive 2002/58/EZ u državama članicama, koji proizlaze iz uporabe Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor, posebno u pogledu načela povjerljivosti komunikacija i zabrane slušanja, prisluškivanja, pohranjivanja ili drugih oblika presretanja odnosno nadzora nad komunikacijama i s time povezanim osobnim podacima o prometu;

                                                                  —

                                                                  je li uporaba Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor u državama članicama predstavljala, uzrokovala ili pokazala kršenja Direktive (EU) 2016/680 i Uredbe (EU) 2016/679;

                                                                  —

                                                                  je li Komisija raspolagala dokazima o uporabi Pegasusa i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor protiv pojedinaca;

                                                                  —

                                                                  jesu li države članice osigurale dostatne institucionalne i pravne zaštitne mjere kako bi se izbjegla nezakonita uporaba špijunskog softvera te imaju li osobe koje posumnjaju da su njihova prava prekršena uporabom špijunskog softvera pristup djelotvornom pravnom lijeku;

                                                                  —

                                                                  navodni propust država članica da djeluju u pogledu sudjelovanja subjekata u Uniji u razvoju, širenju ili financiranju programa Pegasus i ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor, uključujući lanac opskrbe u pogledu tehnologije i njezina korištenja, u mjeri u kojoj se time kršilo pravo Unije, uključujući Uredbu (EU) 2021/821, te uključujući situaciju u kojoj se softver za nadzor stavljen na tržište u određenu svrhu (npr. borba protiv terorizma) upotrebljavao u drugom kontekstu;

                                                                  —

                                                                  ulogu vlade Izraela i ostalih trećih zemalja u opskrbi država članica Pegasusom i ekvivalentnim špijunskim softverom za nadzor;

                                                                  —

                                                                  je li uporaba Pegasusa ili ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor od strane tijela država članica dovela do prijenosa osobnih podataka trećim zemljama, posebno, ali ne isključivo, poduzeću NSO Group te vladama trećih zemalja;

                                                                  —

                                                                  je li uporaba Pegasusa ili ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor, koja izravno ili neizravno uključuje subjekte povezane s EU-om, doprinijela nezakonitom špijuniranju novinara, političara, policijskih službenika, diplomata, odvjetnika, poslovnih ljudi, aktera civilnog društva ili drugih aktera u trećim zemljama te je li to dovelo do kršenja ili povreda ljudskih prava koje izazivaju ozbiljnu zabrinutost u pogledu ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a te je li takva uporaba bila u suprotnosti s vrijednostima iz članka 21. UEU-a i Povelje, uzimajući također u obzir Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima te druga prava sadržana u međunarodnom pravu o ljudskim pravima;

                                                                  —

                                                                  postoje li dostatni razlozi da Vijeće u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a usvoji mjere ograničavanja ili sankcije protiv jedne ili više trećih zemalja kada se odlukom usvojenom u skladu s poglavljem 2. glave V. UEU-a predviđa prekid ili smanjenje gospodarskih ili financijskih odnosa, u skladu s člankom 215. stavkom 1. UFEU-a;

                                                                  —

                                                                  je li uporaba Pegasusa ili ekvivalentnog špijunskog softvera za nadzor od strane trećih zemalja utjecala na temeljna prava zajamčena pravom Unije te postoji li dovoljno razloga da Vijeće ponovno ocijeni sve sporazume o međunarodnoj suradnji u području slobode, sigurnosti i pravde sklopljene s trećim zemljama u skladu s člankom 218. UFEU-a;

                                                      —

                                                      izdati preporuke koje smatra potrebnima u tom pogledu;

                                                      —

                                                      izdati preporuke za zaštitu institucija EU-a, njihovih članova i osoblja od takvog špijunskog softvera za nadzor;

                                          3.

                                          odlučuje da Istražni odbor svoje završno izvješće mora podnijeti u roku od 12 mjeseci od trenutka donošenja ove Odluke;

                                          4.

                                          odlučuje da bi Istražni odbor pri svojem radu trebao voditi računa o svim relevantnim promjenama do kojih tijekom njegova mandata dođe u okviru njegove nadležnosti;

                                          5.

                                          naglašava da bi predsjednik i izvjestitelj Istražnog odbora, u cilju dobre suradnje i protoka informacija između Istražnog odbora i relevantnih stalnih odbora i pododbora, mogli biti uključeni u relevantne rasprave stalnih odbora i pododbora, i obratno, posebno za saslušanja u Istražnom odboru;

                                          6.

                                          odlučuje da bi sve preporuke Istražnog odbora trebalo uputiti relevantnim stalnim odborima i pododborima u njihovim područjima nadležnosti kako je utvrđeno u Prilogu VI. Poslovniku;

                                          7.

                                          odlučuje da Istražni odbor ima 38 članova;

                                          8.

                                          nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku da na objavu u Službenom listu Europske unije.

         (1)  SL L 113, 19.5.1995., str. 1.

         (2)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

         (3)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

         (4)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

         (5)  SL L 129 I, 17.5.2019., str. 13.

         (6)  SL L 174 I, 18.5.2021., str. 1.

         (7)  SL L 206, 11.6.2021., str. 1.

         (8)  SL L 278, 8.10.1976., str. 5.

         (9)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

         (10)  SL C 378, 9.11.2017., str. 104.


title: Odluka (EU) 2022/485 Europske središnje banke od 17. ožujka 2022. o izmjeni Odluke 2010/624/EU o upravljanju poslovima zaduživanja i kreditiranja koje je Unija sklopila u sklopu europskog mehanizma za financijsku stabilnost (ESB/2022/11)

text:
                  25.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 98/108

         ODLUKA (EU) 2022/485 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 17. ožujka 2022.
         o izmjeni Odluke 2010/624/EU o upravljanju poslovima zaduživanja i kreditiranja koje je Unija sklopila u sklopu europskog mehanizma za financijsku stabilnost
         (ESB/2022/11)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 122. stavak 2. i članak 132. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegove članke 17. i 21. te članak 34. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi europskog mehanizma za financijsku stabilnost (1), a posebno njezin članak 8.,
         budući da:

                     (1)

                     Depozite koji se drže kod Europske središnje banke (ESB) kako je propisano Odlukom 2010/624/EU Europske središnje banke (ESB/2010/17) (2) trebalo bi remunerirati u skladu s odredbama članka 2. stavka 1. Odluke (EU) 2019/1743 Europske središnje banke (ESB/2019/31) (3) kako bi se osigurala usklađenost u remuneraciji usporedivih depozita u Eurosustavu.

                     (2)

                     Odluku 2010/624/EU (ESB/2010/17) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Izmjena
            Članak 4. Odluke 2010/624/EU (ESB/2010/17) zamjenjuje se sljedećim:

                  „Članak 4.
                  Računi iz članka 2. remuneriraju se u skladu s odredbama članka 2. stavka 1. Odluke (EU) 2019/1743 Europske središnje banke (ESB/2019/31) (*1).

            Članak 2.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu petog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 17. ožujka 2022.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  SL L 118, 12.5.2010., str. 1.

            (2)  Odluka 2010/624/EU Europske središnje banke od 14. listopada 2010. o upravljanju poslovima zaduživanja i kreditiranja koje je Unija sklopila u sklopu europskog mehanizma za financijsku stabilnost (ESB/2010/17) (SL L 275, 20.10.2010., str. 10.).

            (3)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske središnje banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).


title: Odluka Komisije (EU) 2022/506 оd 29. ožujka 2022. o izmjeni Priloga A Monetarnom sporazumu između Europske unije i Kneževine Monaka

text:
                  30.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 102/24

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/506
         оd 29. ožujka 2022.
         o izmjeni Priloga A Monetarnom sporazumu između Europske unije i Kneževine Monaka
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Monetarni sporazum između Europske unije i Kneževine Monaka (1) od 29. studenoga 2011., a posebno njegov članak 11. stavak 3.,
         budući da:

                     (1)

                     Člankom 11. stavkom 2. Monetarnog sporazuma između Europske unije i Kneževine Monaka („Monetarni sporazum”) propisuje se da Kneževina Monako primjenjuje ista pravila koja je utvrdila Francuska Republika u svrhu prenošenja pravnih akata Europske unije povezanih s aktivnostima i bonitetnim nadzorom kreditnih institucija i sprečavanjem sistemskih rizika u platnom sustavu i sustavu namire vrijednosnih papira iz Priloga A.

                     (2)

                     U skladu s člankom 11. stavkom 3. Monetarnog sporazuma, Komisija bi Prilog A tom sporazumu trebala ažurirati pri svakoj izmjeni teksta relevantnih akata i svaki put kada Europska unija donese novi tekst.

                     (3)

                     Europska unija donijela je nove tekstove, a u već navedene tekstove iz Priloga A unesene su izmjene.

                     (4)

                     Prilog A Monetarnom sporazumu trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Prilog A Monetarnom sporazumu između Europske unije i Kneževine Monaka zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2022.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL C 23, 28.1.2012., str. 13.

            PRILOG

                     „PRILOG A

                                    Zakonodavstvo koje se primjenjuje na djelatnost i nadzor kreditnih institucija i sprečavanje sistemskih rizika u platnom sustavu i sustavu namire vrijednosnih papira

                                    1.

                                 U pogledu odredaba koje se primjenjuju na kreditne institucije

                                    Direktiva Vijeća br. 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    2.

                                 Direktivom 2001/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. rujna 2001. o izmjeni direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 86/635/EEZ u vezi s pravilima vrednovanja za godišnje financijske i konsolidirane financijske izvještaje određenih vrsta trgovačkih društava, kao i banaka i drugih financijskih institucija (SL L 283, 27.10.2001., str. 28.)

                                    3.

                                 Direktivom 2003/51/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2003. o izmjeni direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ, 86/635/EEZ i 91/674/EEZ o godišnjim i konsolidiranim financijskim izvještajima određenih vrsta trgovačkih društava, banaka i drugih financijskih institucija te osiguravajućih poduzeća (SL L 178, 17.7.2003., str. 16.)

                                    4.

                                 Direktivom 2006/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o izmjeni Direktive Vijeća 78/660/EEZ o godišnjim financijskim izvještajima za određene vrste trgovačkih društava, Direktive Vijeća 83/349/EEZ o konsolidiranim financijskim izvještajima, Direktive Vijeća 86/635/EEZ o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija i Direktive Vijeća 91/674/EEZ o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima osiguravajućih poduzeća (SL L 224, 16.8.2006., str. 1.)

                                    5.

                                    Direktiva Vijeća 89/117/EEZ od 13. veljače 1989. o obvezama podružnica osnovanih u državi članici kreditnih i financijskih institucija koje imaju sjedište izvan te države članice, u pogledu objavljivanja godišnjih računovodstvenih dokumenata (SL L 44, 16.2.1989., str. 40.)

                                    6.

                                    Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    7.

                                 Direktivom 2009/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o izmjeni Direktive 98/26/EZ o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira i Direktive 2002/47/EZ o ugovorima o financijskom kolateralu s obzirom na povezane sustave i kreditna potraživanja (SL L 146, 10.6.2009., str. 37.)

                                    8.

                                 Direktivom 2010/78/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (SL L 331, 15.12.2010., str. 120.)

                                    9.

                                 Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.)

                                    10.

                                 Uredbom (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.)

                                    11.

                                 Direktivom (EU) 2019/879 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu kapaciteta pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava te Direktive 98/26/EZ (SL L 150, 7.6.2019., str. 296.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                    12.

                                    Direktiva 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o restrukturiranju i likvidaciji kreditnih institucija (SL L 125, 5.5.2001., str. 15.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    13.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    14.

                                    Direktiva 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2002. o financijskom kolateralu (SL L 168, 27.6.2002., str. 43.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    15.

                                 Direktivom 2009/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o izmjeni Direktive 98/26/EZ o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira i Direktive 2002/47/EZ o ugovorima o financijskom kolateralu s obzirom na povezane sustave i kreditna potraživanja (SL L 146, 10.6.2009., str. 37.)

                                    16.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    17.

                                 Uredbom (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 806/2014 i (EU) 2015/2365 i direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2007/36/EZ, 2014/59/EU i (EU) 2017/1132 (SL L 22, 22.1.2021., str. 1.)

                                    18.

                                    Direktiva 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o dodatnom nadzoru kreditnih institucija, društava za osiguranje i investicijskih društava u financijskom konglomeratu i o izmjeni direktiva Vijeća 73/239/EEZ, 79/267/EEZ, 92/49/EEZ, 92/96/EEZ, 93/6/EEZ i 93/22/EEZ i direktiva 98/78/EZ i 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 35, 11.2.2003., str. 1.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 kako je izmijenjena:

                                    19.

                                 Direktivom 2005/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2005. o izmjeni direktiva Vijeća 73/239/EEZ, 85/611/EEZ, 91/675/EEZ, 92/49/EEZ i 93/6/EEZ i direktiva 94/19/EZ, 98/78/EZ, 2000/12/EZ, 2001/34/EZ, 2002/83/EZ i 2002/87/EZ radi uspostavljanja nove organizacijske strukture odbora za financijske usluge (SL L 79, 24.3.2005., str. 9.)

                                    20.

                                 Direktivom 2008/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o izmjeni Direktive 2002/87/EZ o dopunskom nadzoru kreditnih institucija, osiguravajućih društava i investicijskih društava u financijskom konglomeratu, u pogledu provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (SL L 81, 20.3.2008., str. 40.)

                                    21.

                                 Direktivom 2010/78/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (SL L 331, 15.12.2010., str. 120.)

                                    22.

                                 Direktivom 2011/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni direktiva 98/78/EZ, 2002/87/EZ, 2006/48/EZ i 2009/138/EZ u odnosu na dodatni nadzor financijskih subjekata u financijskom konglomeratu (SL L 326, 8.12.2011., str. 113.)

                                    23.

                                 Osim glave V.:
                                 Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)

                                    24.

                                 Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64.)

                                    25.

                                    Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    26.

                                 Osim glave V.:
                                 Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)

                                    27.

                                 Osim glava III. i IV.:
                                 Direktivom (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.)

                                    28.

                                    Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    29.

                                 Uredbom (EU) br. 1022/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) u odnosu na dodjelu određenih zadaća Europskoj središnjoj banci na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (SL L 287, 29.10.2013., str. 5.)

                                    30.

                                 Direktivom 2014/17/ЕU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.)

                                    31.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    32.

                                 Uredbom (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.)

                                    33.

                                 Osim glava III. i IV.:
                                 Direktivom (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.)

                                    34.

                                 Uredbom (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva i o izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 575/2013, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 806/2014 (SL L 314, 5.12.2019., str. 1.)

                                    35.

                                    Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 kako je izmijenjena:

                                    36.

                                 Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)

                                    37.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    38.

                                 Uredbom (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                 kako je izmijenjena:

                                    39.

                                 Uredbom (EU) 2016/1033 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (SL L 175, 30.6.2016., str. 1.)

                                    40.

                                 Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.)

                                    41.

                                 Uredbom (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.), u pogledu kreditnih institucija

                                    42.

                                 Uredbom (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu obveze poravnanja, suspenzije obveze poravnanja, zahtjevâ za izvješćivanje, tehnika smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane, registracije i nadzora trgovinskih repozitorija te zahtjevâ za trgovinske repozitorije (SL L 141, 28.5.2019., str. 42.)

                                    43.

                                 Uredbom (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 150, 7.6.2019., str. 1.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                    44.

                                 Uredbom (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 806/2014 i (EU) 2015/2365 i direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2007/36/EZ, 2014/59/EU i (EU) 2017/1132 (SL L 22, 22.1.2021., str. 1.)

                                    45.

                                 Uredbom (EU) 2021/168 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti promptnog deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjene za određene referentne vrijednosti koje prestaju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 49, 12.2.2021., str. 6.)

                                    46.

                                    Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.), i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 kako je izmijenjena:

                                    47.

                                 Uredbom (EU) 2017/2395 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prijelaznih uređenja za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 na regulatorni kapital te za tretman velikih izloženosti u slučaju određenih izloženosti javnog sektora koje su nominirane u domaćoj valuti bilo koje države članice (SL L 345, 27.12.2017., str. 27.)

                                    48.

                                 Uredbom (EU) 2017/2401 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (SL L 347, 28.12.2017., str. 1.)

                                    49.

                                 Uredbom (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (SL L 111, 25.4.2019., str. 4.)

                                    50.

                                 Uredbom (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 150, 7.6.2019., str. 1.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                    51.

                                 Uredbom (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva i o izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 575/2013, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 806/2014 (SL L 314, 5.12.2019., str. 1.)

                                    52.

                                 Uredbom (EU) 2020/873 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2020. o izmjeni Uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu određenih prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 204, 26.6.2020., str. 4.)

                                    53.

                                 Uredbom (EU) 2021/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prilagodbi sekuritizacijskog okvira radi potpore gospodarskom oporavku kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (SL L 116, 6.4.2021., str. 25.)

                                    54.

                                 Osim glave V.:

                                    Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.), i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 kako je izmijenjena:

                                    55.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    56.

                                 Direktivom (EU) 2019/878 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Direktive 2013/36/EU u pogledu izuzetih subjekata, financijskih holdinga, mješovitih financijskih holdinga, primitaka, nadzornih mjera i ovlasti te mjera za očuvanje kapitala (SL L 150, 7.6.2019., str. 253.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                    57.

                                 Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64.)

                                    58.

                                 Direktivom (EU) 2021/338 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2021. o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija, i direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 68, 26.2.2021., str. 14.)

                                    59.

                                    Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita (preinačena) (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.)

                                    60.

                                    Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 kako je izmijenjena:

                                    61.

                                 Direktivom (EU) 2017/2399 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji (SL L 345, 27.12.2017., str. 96).

                                    62.

                                 Direktivom (EU) 2019/879 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu kapaciteta pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava te Direktive 98/26/EZ (SL L 150, 7.6.2019., str. 296.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                    63.

                                 Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64.)

                                    64.

                                 Uredbom (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 806/2014 i (EU) 2015/2365 i direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2007/36/EZ, 2014/59/EU i (EU) 2017/1132 (SL L 22, 22.1.2021., str. 1.)

                                    65.

                                 U pogledu odredaba koje se primjenjuju na kreditne institucije, osim članaka od 34. do 36. i glave III.:

                                    Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (preinačena) (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 kako je izmijenjena:

                                    66.

                                 Uredbom (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.)

                                    67.

                                 Direktivom 2016/1034 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (SL L 175, 30.6.2016., str. 8.)

                                    68.

                                 Uz iznimku članka 64. stavka 5.:
                                 Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64.)

                                    69.

                                 Direktivom (EU) 2019/2177 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2019. o izmjeni Direktive 2009/138/EZ o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II), Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata i Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (SL L 334, 27.12.2019., str. 155.)

                                    70.

                                 Direktivom (EU) 2020/1504 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. listopada 2020. o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (SL L 347, 20.10.2020., str. 50.)

                                    71.

                                 Direktivom (EU) 2021/338 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2021. o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija, i direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 68, 26.2.2021., str. 14.)

                                    72.

                                    Uredba (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    73.

                                 Uredbom (EU) 2016/1033 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (SL L 175, 30.6.2016., str. 1.)

                                    74.

                                 U pogledu odredaba koje se primjenjuju na kreditne institucije

                                    Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.)

                                 kako je izmijenjena:

                                    75.

                                 Uredbom (EU) 2016/1033 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (SL L 175, 30.6.2016., str. 1.)

                                    76.

                                 Uredbom (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva i o izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 575/2013, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 806/2014 (SL L 314, 5.12.2019., str. 1.)

                                    77.

                                 Uredbom (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 806/2014 i (EU) 2015/2365 i direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2007/36/EZ, 2014/59/EU i (EU) 2017/1132 (SL L 22, 22.1.2021., str. 1.)

                                    78.

                                    Uredba (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.), u pogledu kreditnih institucija

                                 kako je izmijenjena:

                                    79.

                                 Uredbom (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 806/2014 i (EU) 2015/2365 i direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2007/36/EZ, 2014/59/EU i (EU) 2017/1132 (SL L 22, 22.1.2021., str. 1.)

               ”


title: Odluka Komisije (EU) 2022/507 оd 29. ožujka 2022. o potvrdi sudjelovanja Irske u Uredbi (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju

text:
                  30.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 102/33

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/507
         оd 29. ožujka 2022.
         o potvrdi sudjelovanja Irske u Uredbi (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Protokol br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 4.,
         uzimajući u obzir obavijest Irske o želji da prihvati Uredbu (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju (1) te da bude obvezana njome,
         budući da:

                     (1)

                     Dopisom od 7. veljače 2022. Irska je službeno obavijestila o svojoj želji, u skladu s člankom 4. Protokola br. 21, da prihvati Uredbu (EU) 2021/1147 i bude obvezana njome.

                     (2)

                     Ne postoje uvjeti za sudjelovanje Irske u Uredbi (EU) 2021/1147.

                     (3)

                     U skladu s postupkom predviđenim u članku 331. stavku 1. Ugovora Komisija bi stoga trebala potvrditi sudjelovanje Irske u Uredbi (EU) 2021/1147,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Potvrđuje se sudjelovanje Irske u Uredbi (EU) 2021/1147.

               2.   Uredba (EU) 2021/1147 primjenjuje se na Irsku u skladu s ovom Odlukom od 7. veljače 2022.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2022.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 251, 15.7.2021., str. 1.


Odluka Komisije od 23/03/2022 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.10654 - KKR / ACCELL GROUP) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 29/03/2022 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.10644 - TOWERBROOK CAPITAL PARTNERS / NEW MOUNTAIN CAPITAL / CLOUDMED SOLUTIONS / R1 RCM) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 21/03/2022 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.10610 - ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 18/03/2022 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.10639 - MAX MARA / MITSUI / MCJ) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 04/03/2022 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.10607 - LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: Odluka Vijeća od 29. ožujka 2022. o imenovanju članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Češku, Francusku i Švedsku 2022/C 143/02

text:
                  31.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 143/3

         ODLUKA VIJEĆA
         od 29. ožujka 2022.
         o imenovanju članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Češku, Francusku i Švedsku
         (2022/C 143/02)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 22. srpnja 2003. o osnivanju Savjetodavnog odbora za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu (1), a posebno njezin članak 3.,
         uzimajući u obzir popise kandidata koje su Vijeću podnijele vlade država članica,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je Odlukom od 24. veljače 2022 (2). imenovalo članove i zamjenike članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje od 1. ožujka 2022. do 28. veljače 2025.

                     (2)

                     Vlade Češke, Francuske i Švedske podnijele su dodatne prijedloge za imenovanja za nekoliko mjesta koja treba popuniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeće osobe imenuju se članovima i zamjenicima članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje koje završava 28. veljače 2025.:
            I.   PREDSTAVNICI VLADA

                        Država članica

                        Članovi

                        Zamjenici članova

                        Francuska

                        gđa Anne AUDIC

                        g. Nicolas BESSOT
                        gđa Lucie MEDIAVILLA

                        Švedska

                        gđa Anne-Sofie DALENG

                        gđa Viktoria BERGSTRÖM
                        g. Magnus FALK

                  II.   PREDSTAVNICI SINDIKATA

                        Država članica

                        Članovi

                        Zamjenici članova

                        Češka

                        g. Jiří VAŇÁSEK

                        gđa Radka SOKOLOVÁ

                        Francuska

                        g. Abderrafik ZAIGOUCHE

                        gđa Edwina LAMOUREUX
                        g. Jean-Paul ZERBIB

                        Švedska

                        gđa Cyrene WAERN

                        gđa Karin FRISTEDT
                        gđa Ulrika HAGSTRÖM

                  III.   PREDSTAVNICI POSLODAVACA

                        Država članica

                        Članovi

                        Zamjenici članova

                        Češka

                        g. Miroslav HORKÝ

                        g. Martin RÖHRICH
                        gđa Martina KROUPOVÁ

                        Francuska

                        g. Franck GAMBELLI

                        gđa Nathalie BUET
                        g. Patrick LÉVY

                        Švedska

                        gđa Cecilia ANDERSSON

                        gđa Malin NILSSON
                        g. Tommy LARSSON

            Članak 2.
            Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće će imenovati kasnije.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2022.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A. TAQUET

            (1)  SL C 218, 13.9.2003., str. 1.

            (2)  Odluka Vijeća od 24. veljače 2022. o imenovanju članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu (SL C 92, 25.2.2022., str. 1.).


title: Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/512 od 23. ožujka 2022. o ponovnoj potvrdi odobrenja vojne operacije Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/1/2022)

text:
                  31.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 103/11

         ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2022/512
         od 23. ožujka 2022.
         o ponovnoj potvrdi odobrenja vojne operacije Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/1/2022)
         POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,
         uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/472 od 31. ožujka 2020. o vojnoj operaciji Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 31. ožujka 2020. donijelo Odluku (ZVSP) 2020/472, kojom je uspostavljena i pokrenuta vojna operacija Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) za razdoblje do 31. ožujka 2021.

                     (2)

                     Člankom 8. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2020/472 predviđa se da se, neovisno o tom razdoblju, odobrenje operacije ponovno potvrđuje svaka četiri mjeseca te da Politički i sigurnosni odbor produljuje operaciju osim ako se raspoređivanjem pomorskih resursa operacije potiču migracije, što je potkrijepljeno utemeljenim dokazima prikupljenima u skladu s kriterijima iz plana operacije.

                     (3)

                     Vijeće je 26. ožujka 2021. donijelo Odluku (ZVSP) 2021/542 (2) kojom se operacija produljuje do 31. ožujka 2023., podložno istom postupku ponovnog potvrđivanja.

                     (4)

                     Zapovjednik operacije dostavio je mjesečna izvješća o potičućim čimbenicima.

                     (5)

                     Odobrenje operacije trebalo bi ponovno potvrditi za sedmo četveromjesečno podrazdoblje njezina mandata te bi operaciju trebalo u skladu s time produljiti,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobrenje operacije EUNAVFOR MED IRINI ponovno se potvrđuje i operacija se produljuje za razdoblje od 1. travnja 2022. do 31. srpnja 2022.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 23. ožujka 2022.

                  Za Politički i sigurnosni odbor

                  Predsjednica

               D. PRONK

            (1)  SL L 101, 1.4.2020., str. 4.

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/542 od 26. ožujka 2021. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2020/472 o vojnoj operaciji Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) (SL L 108, 29.3.2021., str. 57.).


title: Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/513 od 29. ožujka 2022. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2021/1748 (EUNAVFOR MED IRINI/2/2022)

text:
                  31.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 103/12

         ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2022/513
         od 29. ožujka 2022.
         o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2021/1748 (EUNAVFOR MED IRINI/2/2022)
         POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,
         uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/472 od 31. ožujka 2020. o vojnoj operaciji Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 31. ožujka 2020. donijelo Odluku (ZVSP) 2020/472, kojom je uspostavljena i pokrenuta vojna operacija Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) pod zapovjedništvom kontraadmirala Fabija AGOSTINIJA kao zapovjednika operacije EU-a.

                     (2)

                     Na temelju Odluke (ZVSP) 2020/472 Vijeće je ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odluka o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za operaciju EUNAVFOR MED IRINI.

                     (3)

                     PSO je 28. rujna 2021. donio Odluku (ZVSP) 2021/1748 (2) o imenovanju komodora Michaila MAGKOSA zapovjednikom snaga EU-a za operaciju EUNAVFOR MED IRINI.

                     (4)

                     Talijanska vojna tijela predložila su 14. ožujka 2022. da kapetan mornarice Fabrizio RUTTERI od 1. travnja 2022. preuzme dužnost zapovjednika snaga EU-a za operaciju EUNAVFOR MED IRINI od komodora Michaila MAGKOSA. Ta tijela navela su da će kapetan Fabrizio RUTTERI biti promaknut u kontraadmirala nakon što bude imenovan zapovjednikom snaga EU-a.

                     (5)

                     Vojni odbor EU-a podržao je 16. ožujka 2022. preporuku talijanskih vojnih tijela.

                     (6)

                     Trebalo bi donijeti odluku o imenovanju kontraadmirala Fabrizija RUTTERIJA.

                     (7)

                     Odluku (ZVSP) 2021/1748 trebalo bi staviti izvan snage.

                     (8)

                     U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Kontraadmiral Fabrizio RUTTERI imenuje se zapovjednikom snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) od 1. travnja 2022.

            Članak 2.
            Odluka (ZVSP) 2021/1748 (EUNAVFOR MED IRINI/4/2021) stavlja se izvan snage.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
            Primjenjuje se od 1. travnja 2022.

            Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2022.

                  Za Politički i sigurnosni odbor

                  Predsjednica

               D. PRONK

            (1)  SL L 101, 1.4.2020., str. 4.

            (2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2021/1748 od 28. rujna 2021. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2021/561 (EUNAVFOR MED IRINI/4/2021) (SL L 350, 4.10.2021., str. 7.).


title: Odluka (eu) 2022/514 Europske središnje banke od 1. ožujka 2022. o ukupnom iznosu godišnjih naknada za nadzor za 2021. (ESB/2022/7)

text:
                  31.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 103/14

         ODLUKA (eu) 2022/514 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 1. ožujka 2022.
         o ukupnom iznosu godišnjih naknada za nadzor za 2021. (ESB/2022/7)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 30.,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1163/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/41) (2), Europska središnja banka (ESB) jednom godišnje izdaje obavijest o naknadi za nadzor svakom obvezniku naknade u roku od šest mjeseci nakon početka sljedećeg razdoblja za koje se plaća naknada.

                     (2)

                     U skladu s člankom 5. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1163/2014 (ESB/2014/41) godišnje naknade za nadzor koje se naplaćuju od nadziranih subjekata izračunavaju se na temelju godišnjih troškova ESB-a. Iznos godišnjih troškova određuje se na temelju iznosa godišnjih rashoda koji se sastoje od: svih troškova ESB-a u odgovarajućem razdoblju za koje se plaća naknada, a koji su izravno ili neizravno povezani s njegovim nadzornim zadaćama.

                     (3)

                     U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) br. 1163/2014 (ESB/2014/41), za izračun godišnje naknade za nadzor koja se plaća za značajne nadzirane subjekte i značajne nadzirane grupe te za manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane grupe, godišnji troškovi trebali bi biti podijeljeni na temelju troškova raspoređenih odgovarajućim organizacijskim jedinicama koje obavljaju izravni nadzor značajnih nadziranih subjekata i značajnih nadziranih grupa i neizravni nadzor manje značajnih nadziranih subjekata i manje značajnih nadziranih grupa.

                     (4)

                     U skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1163/2014 (ESB/2014/41), iznose naknade koji se nisu mogli ubrati i vezani su uz prethodna razdoblja za koja se plaća naknada, uplate kamata primljene u skladu s člankom 14. i određene druge iznose primljene ili nadoknađene u skladu s člankom 7. stavkom 3. te Uredbe, ako ih je bilo, trebalo bi također uzeti u obzir kod utvrđivanja godišnjih troškova.

                     (5)

                     U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1163/2014 (ESB/2014/41), u roku od četiri mjeseca od kraja svakog razdoblja za koje se plaća naknada, ukupni iznos godišnjih naknada za nadzor za svaku kategoriju nadziranih subjekata i nadziranih grupa za to razdoblje za koje se plaća naknada objavljuje se na mrežnim stranicama ESB-a,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Definicije
            Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se definicije sadržane u Uredbi (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) (3) i Uredbi (EU) br. 1163/2014 (ESB/2014/41).

            Članak 2.
            Ukupan iznos godišnjih naknada za nadzor za 2021.

               1.   Ukupan iznos godišnjih naknada za 2021. je 577 462 903 EUR, izračunan na način kao što je prikazano u Prilogu.

               2.   Svaka kategorija nadziranih subjekata i nadziranih grupa plaća sljedeći iznos godišnjih naknada za nadzor:

                           (a)

                           značajni nadzirani subjekti i značajne nadzirane grupe: 546 085 119 EUR;

                           (b)

                           manje značajni nadzirani subjekti i manje značajne nadzirane grupe: 31 377 783 EUR.

            Članak 3.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu petog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 1. ožujka 2022.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

            (2)  Uredba (EU) br. 1163/2014 Europske središnje banke od 22. listopada 2014. o naknadama za nadzor (ESB/2014/41) (SL L 311, 31.10.2014., str. 23.).

            (3)  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).

            PRILOG
            Izračun ukupnog iznosa godišnjih naknada za nadzor za 2021.

                        (EUR)

                        Značajni nadzirani subjekti i značajne nadzirane grupe

                        Manje značajni nadzirani subjekti i manje značajne nadzirane grupe

                        Ukupno

                           Stvarni godišnji troškovi za 2021.

                        546 120 759

                        31 389 696

                           577 510 455

                           Iznosi koji se trebaju uzeti u obzir u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1163/2014 (ESB/2014/41)

                           Iznosi naknade koji se nisu mogli ubrati i vezani su uz prethodna razdoblja za koja se plaća naknada

                           Uplate kamata u skladu s člankom 14. gore navedene Uredbe

                        -35 639

                        -11 913

                           -47 552

                           Iznosi primljeni ili nadoknađeni u skladu s člankom 7. stavkom 3. gore navedene Uredbe

                           UKUPNO

                           546 085 119

                           31 377 783

                           577 462 903

                  (Moguće je da ukupni iznosi nisu točni zbog zaokruživanja.)