title: Odluka Komisije (EU) 2017/1959 оd 18. srpnja 2017. o državnoj potpori SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N) koju je provela Danska Potpora za restrukturiranje banke Vestjysk Bank (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4990) (Tekst značajan za EGP. )

text:
                  27.10.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 277/13

            ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/1959
      оd 18. srpnja 2017.
      o državnoj potpori SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N) koju je provela Danska Potpora za restrukturiranje banke Vestjysk Bank

            (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4990)

      (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
      uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
      nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1),
      budući da:
      1.   POSTUPAK

                  (1)

                  Početkom 2012. Danska je započela dijalog s Komisijom radi rasprave o problemima s kojima se tada suočavala banka Vestjysk Bank A/S („banka Vestjysk” ili „Banka”).

                  (2)

                  Komisija je 25. travnja 2012. donijela Odluku u predmetu SA.34423 („Odluka o spašavanju”) (2) kojom je utvrdila da tri mjere u korist banaka Vestjysk Bank i Aarhus Lokalbank (koju je 30. ožujka 2012. spajanjem preuzela banka Vestjysk) čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i da su one privremeno spojive s unutarnjim tržištem zbog financijske stabilnosti. Te su mjere, u skladu s time, odobrene na razdoblje od šest mjeseci ili, ako Danska u roku od šest mjeseci od datuma Odluke dostavi detaljan plan restrukturiranja, dok Komisija ne donese konačnu odluku o tom planu restrukturiranja.

                  (3)

                  Danska je 18. travnja 2012. dostavila preliminarnu verziju plana restrukturiranja za banku Vestjysk koji je sadržavao nacrt skupa obveza koje su služile kao početne točke za rasprave o planu restrukturiranja.

                  (4)

                  U razdoblju od travnja 2012. do prosinca 2015. Komisija i Danska raspravljale su tijekom niza sastanaka i telefonskih konferencija te pisanom korespondencijom o planu restrukturiranja koji je nekoliko puta ažuriran. Danska je od kolovoza 2013. do travnja 2014. pokušala prodati svoj udio u Banci. Kao posljedica toga, rasprave o planu restrukturiranja privremeno su prekinute tijekom tog razdoblja. Taj je pokušaj bio neuspješan jer nije bilo zainteresiranih ponuditelja.

                  (5)

                  Dopisom od 4. prosinca 2015. Komisija je obavijestila Dansku da je s obzirom na tu potporu odlučila pokrenuti postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora („Odluka o pokretanju postupka”).

                  (6)

                  Komisija je 7. siječnja 2016. zaprimila primjedbe Danske na Odluku o pokretanju postupka.

                  (7)

                  Danska je u travnju 2016. pokrenula novi otvoren, bezuvjetan i transparentan postupak prodaje radi prodaje svojeg udjela u Banci.

                  (8)

                  Odluka o pokretanju postupka objavljena je 17. lipnja 2016. u Službenom listu Europske unije
                      (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana.

                  (9)

                  Nakon što se u postupku prodaje nije uspjelo dobiti nikakve ponude za Banku, Danska je 23. studenoga 2016. obavijestila Komisiju da je danska banka Nykredit izrazila interes za osnivanje konzorcija nebankarskih ulagača koji bi preuzeo i dokapitalizirao Banku. Prema danskom stajalištu, tom bi se transakcijom, zajedno s daljnjim nastojanjima oko restrukturiranja, ponovno uspostavila dugoročna održivost Banke.

                  (10)

                  U razdoblju od 23. studenoga 2016. do početka lipnja 2017. Komisija i Danska raspravljale su o novom planu restrukturiranja tijekom niza sastanaka i telefonskih konferencija te pisanom korespondencijom.

                  (11)

                  Danska je 14. lipnja 2017. dostavila konačnu verziju novog plana restrukturiranja i potpisani sporazum s konzorcijem privatnih ulagača o preuzimanju dionica Banke. Konzorcij ulagača objavio je nakon toga javnu ponudu za preuzimanje preostalih dionica Banke (u vlasništvu privatnih strana) s rokom do 18. srpnja 2017.

                  (12)

                  Dopisom od 12. lipnja 2017. Danska je pristala odreći se svojih prava na temelju članka 342. Ugovora u vezi s člankom 3. Uredbe br. 1 (4) te je pristala da ova odluka bude donesena i objavljena na engleskom jeziku.

            2.   POZADINA

      2.1.   Banka Vestjysk danas

                  (13)

                  Banka Vestjysk, osnovana 1874., trenutačno je 15. najveća banka u Danskoj s tržišnim udjelom manjim od 0,3 % te je dansko tijelo za financijski nadzor („DFSA”) svrstava među financijske institucije koja nemaju sistemsku važnost. Na temelju najnovijih dostupnih podataka (od 31. ožujka 2017.), bilanca Banke iznosi 19,5 milijardi DKK (2,6 milijardi EUR) s depozitima u iznosu od 14 milijardi DKK (1,9 milijardi EUR) i ukupnim zajmovima u iznosu od 12,4 milijardi DKK (1,7 milijardi EUR), a Banka ima 15 podružnica i 438 zaposlenika (u ekvivalentu punog radnog vremena – „EPRV”).

                  (14)

                  Danska država većinski je dioničar Banke te kontrolira 81,47 % dioničkog kapitala i glasačkih prava u banci Vestjysk. Dionice banke Vestjysk kotiraju na kopenhaškoj burzi.

                  (15)

                  U poslovnom modelu Banke kombinira se lokalno kreditiranje stanovništva s velikom izloženošću sektorima poljoprivrede i poslovnih nekretnina. Banka uglavnom posluje u danskoj regiji Jutland.

            2.2.   Mjere potpore koje su privremeno odobrene u Odluci o spašavanju

                  (16)

                  Banci Vestjysk 2012. odobrena je državna potpora radi spajanja s bankom Aarhus Lokalbank, još jednom danskom regionalnom bankom koja posluje u regiji Jutland. Krajem 2011. bilanca banke Vestjysk iznosila je 29,2 milijarde DKK (3,9 milijardi EUR), a bilanca banke Aarhus Lokalbank iznosila je 4,4 milijarde DKK (600 milijuna EUR).

                  (17)

                  Banci Vestjysk i banci Aarhus Lokalbank 2009. odobrena je potpora u okviru danskog programa dokapitalizacije. Potpora odobrena Banci osigurana je u obliku hibridnog kapitala u iznosima od 1 438 milijuna DKK (5) i 177,8 milijuna DKK (6), što ukupno iznosi 1 615,8 milijuna DKK (otprilike 216 milijuna EUR) te odgovara udjelu od 6,2 % rizikom ponderirane imovine. Zbog toga je danska država već prije spajanja bila većinski dioničar u objema bankama (imala je udio od 53,1 % u banci Vestjysk i 45,2 % u banci Aarhus Lokalbank) (7).

                  (18)

                  Danska je 28. veljače 2012. obavijestila Komisiju da će se banka Vestjysk i banka Aarhus Lokalbank uskoro spojiti jer su obje banke bile suočene s povećanim rizikom od pretvaranja u banke u poteškoćama. Spajanjem tih dviju banaka nastojalo se odgovoriti na izazove u pogledu njihova financiranja stvaranjem jednog subjekta s kontinuitetom, banke Vestjysk, i jačanjem njegova položaja kao regionalne banke.

                  (19)

                  Kako bi provela spajanje, Danska je Komisiji prijavila sljedeće mjere s obzirom na banku Vestjysk:

                              —

                              mjera 1 – dovršenje povećanja kapitala Banke s pomoću neto prihoda u iznosu od 250 do 300 milijuna DKK,

                              —

                              mjera 2 – prikupljanje novog podređenog dužničkog kapitala s glavnicom u iznosu od 200 milijuna DKK,

                              —

                              mjera 3 – prodaja središnjoj banci Danske manjinskog udjela u iznosu od 175 milijuna DKK (23 milijuna EUR) koji Banka posjeduje u danskoj instituciji za stambeno kreditiranje,

                              —

                              mjera 4 – pojedinačna državna jamstva za nove obveznice u iznosu do 8,6 milijardi DKK (1 154 milijuna EUR).

                  (20)

                  Komisija je 25. travnja 2012. privremeno odobrila mjere 1, 3 i 4 kao potporu za spašavanje na razdoblje od šest mjeseci ili, ako Danska u roku od šest mjeseci od datuma Odluke dostavi detaljan plan restrukturiranja, dok Komisija ne donese konačnu odluku o tom planu restrukturiranja. Mjeru 2 u potpunosti su financirali privatni ulagači pa je stoga za nju utvrđeno da ne čini državnu potporu.

                  (21)

                  Banka Vestjysk primila je 28. lipnja 2012. konačnu obvezu koju je, s obzirom na mjeru 4, preuzelo dansko Društvo za financijsku stabilnost (8) čime su pojedinačna državna jamstva za obveze ograničena na 6,8 milijardi DKK (914 milijuna EUR).

                  (22)

                  Bruto prihodi iz mjere 1 iznosili su 318,7 milijuna DKK (neto prihodi iznosili su 300 milijuna DKK), a sudjelovanje države iznosilo je 166 milijuna DKK (22 milijuna EUR). Mjerom 3 stvoren je učinak otpisa kapitala u iznosu od 0,60 % tako što je smanjena rizikom ponderirana imovina Banke.

                  (23)

                  Konačni iznos potpore koji je rezultat provedbe triju mjera opisanih u Odluci o spašavanju iznosio je 7 293,7 milijuna DKK (979 milijuna EUR).

            2.3.   Nepostojanje čvrstog plana restrukturiranja i Odluka o pokretanju postupka

                  (24)

                  Danska je 18. travnja 2012. podnijela preliminarnu verziju plana restrukturiranja za banku Vestjysk na samostalnoj osnovi koja je uključivala nacrt pisma namjere za moguće obveze. Nakon tog podneska uslijedila su brojna ažuriranja i izmjene plana usmjerene na osiguravanje dodatnih mjera za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti Banke jer ona nije uspjela ostvariti predviđenu profitabilnost.

                  (25)

                  Danska je u kolovozu 2013. obavijestila Komisiju da planira prodati banku Vestjysk pa su stoga obustavljene rasprave o restrukturiranju Banke na samostalnoj osnovi.

                  (26)

                  Danska je u travnju 2014. obavijestila Komisiju da je prodaja Banke otkazana jer nijedan potencijalni kupac nije podnio ponudu. Stoga su nastavljene rasprave o restrukturiranju Banke na samostalnoj osnovi. Međutim, te rasprave nisu dovele do konačnog i čvrstog plana restrukturiranja kojim bi se mogla osigurati ponovna uspostava održivosti banke te je Komisija odlučila pokrenuti formalni ispitni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora.

            2.4.   Razlozi za pokretanje postupka

                  (27)

                  U svojoj Odluci o pokretanju postupka od 4. prosinca 2015. Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li:

                              (a)

                              nacrt plana restrukturiranja primjeren za osiguravanje povratka održivosti Banke;

                              (b)

                              narušavanje tržišnog natjecanja ograničeno na najmanju moguću mjeru;

                              (c)

                              raspodjela tereta primjereno provedena s obzirom na jednu od repo transakcija (9) provedenih 2013.

            3.   FORMALNI ISPITNI POSTUPAK

      3.1.   Odgovor Danske na Odluku o pokretanju postupka

      3.1.1.   Postojanje potpore u mjerama 1 i 3

                  (28)

                  U svojem odgovoru Danska je potvrdila da prihvaća da mjera 4 čini državnu potporu, no ponovila je i svoje stajalište koje je izrazila u vrijeme donošenja Odluke o spašavanju kojim osporava da mjere 1 i 3 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Konkretnije, Danska iznosi sljedeće:

                              —

                              mjera 1: Danska smatra da dovršenje povećanja kapitala ne čini državnu potporu jer je ono u potpunosti provedeno u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu i stoga ta mjera ne čini državnu potporu,

                              —

                              mjera 3: Danska tvrdi da prodaja manjinskog udjela u danskoj instituciji za stambeno kreditiranje središnjoj banci Danske ne čini državnu potporu jer taj prijenos nije uključivao državna sredstva, s obzirom na to da je središnja banka Danske neovisna institucija, te ona ni u kojem slučaju nije predstavljala prednost za Banku jer je cijena izračunana u skladu s unaprijed utvrđenom metodologijom koja se primjenjuje na bilo kojeg dioničara.

            3.1.2.   Održivost

                  (29)

                  Danska je tvrdila da je banka Vestjysk održiva, no u ovom trenutku osjetljiva, banka. Prema mišljenju Danske, Banka se približava kraju faze restrukturiranja te je na putu ulaska u fazu stabilizacije.

                  (30)

                  Osim toga, Danska u svojem podnesku tvrdi da Banka ima čvrstu osnovu za nastavak ostvarivanja osnovne dobiti, ali da je Banka, zbog niskog zaštitnog sloja solventnosti, osjetljiva na vanjske makroekonomske čimbenike, a to su uglavnom čimbenici koji utječu na poljoprivredni sektor zbog velike izloženosti Banke tom segmentu.

            3.1.3.   Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

                  (31)

                  Danska smatra da je Banka aktivno radila na smanjenju svoje poslovne prisutnosti time što je smanjila svoju ukupnu bilancu i bruto kreditiranje te usredotočila svoje poslovanje na svoju osnovnu regiju koja se sastoji od dijelova regije Jutland. Osim toga, Banka je znatno smanjila broj svojih podružnica i zaposlenika s punim radnim vremenom te je smanjila svoje operativne troškove.

                  (32)

                  Osim toga, Banka se od sredine 2012. pridržavala niza mjera za praćenje poslovanja i pravila o korporativnom upravljanju koje je Danska predložila u kontekstu nacrta plana restrukturiranja iz uvodne izjave 24. radi ograničavanja narušavanja tržišnog natjecanja.

                  (33)

                  Danska stoga zaključuje da su već poduzeti koraci bili više nego primjereni za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja koje je nastalo uslijed mjere državne potpore.

            3.1.4.   Raspodjela tereta

                  (34)

                  Danska tvrdi da je raspodjela tereta ispravno provedena tijekom postupka restrukturiranja. Danska je dobila popust na cijenu upisa kojim je osigurana primjerena naknada za njezino sudjelovanje u povećanju kapitala te proviziju za jamstvo koja se temelji na riziku za pojedinačna jamstva čija je razina znatno iznad zahtjeva iz Komunikacije o produljenju iz 2011. (10)

                  (35)

                  S obzirom na jednu od niza mjera upravljanja pasivom koja je dovršena od 2012., a u kojoj je plaćena cijena viša od teoretski najviše cijene za otkup podređenog kapitala, Danska napominje da je iznos takve više cijene plaćene u korist vjerovnika (a ne Banke) iznosio 2 % glavnice te je odgovarao iznosu od 800 000 NOK (približno 108 000 EUR). Stoga je Banka Danskoj platila jednakovrijedan iznos čime je kompenzirala bilo kakvu neprimjerenu raspodjelu tereta koja je mogla nastati zbog tog relativno malog iznosa. Taj iznos plaćen je u potpunosti početkom 2014.

            3.2.   Testiranje otpornosti na stres iz 2016. i novi postupak prodaje

                  (36)

                  Na zahtjev Komisije, dansko tijelo za financijski nadzor provelo je u ožujku 2016. testiranje otpornosti Banke na stres. Testiranje otpornosti na stres provedeno je bez odgode i u skladu sa standardima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo („EBA”). Testiranjem je zaključeno da bi, ako bi se banka Vestjysk našla pod stresom, moglo doći do kršenja njezina pojedinačnog zahtjeva u pogledu solventnosti.

                  (37)

                  Danska je u svibnju 2016. obavijestila Komisiju da provodi postupak sa svojim financijskim savjetnikom (SEB) radi prodaje Banke. Na početku je postupak trebao biti završen do kraja ljeta 2016., no u konačnici je trajao do kraja jeseni 2016. (vidjeti i uvodnu izjavu 52.). Rasprave o planu restrukturiranja prekinute su tijekom tog postupka jer bi se u sadržaju takvog plana trebali uzeti u obzir planovi koje ima potencijalni kupac Banke. U tom pogledu treba napomenuti da je Danska razmatrala prodaju Banke drugoj banci (koja bi je eventualno integrirala u svoje poslovanje) ili financijskom ulagaču (koji bi je eventualno zadržao kao samostalnog subjekta). Stoga je plan restrukturiranja trebao ovisiti i o vrsti kupca.

            4.   NOVI PLAN RESTRUKTURIRANJA – KONZORCIJ ULAGAČA KOJIM KOORDINIRA DANSKA BANKA NYKREDIT KOJI BI PREUZEO I DOKAPITALIZIRAO BANKU VESTJYSK

                  (38)

                  Danska je 23. studenoga 2016. obavijestila Komisiju da je danska banka Nykredit izrazila interes za osnivanje konzorcija nebankarskih ulagača koji bi preuzeo i dokapitalizirao Banku.

                  (39)

                  Nakon nekoliko razmjena informacija koje su počele u studenome 2016., Danska je 29. travnja 2017. obavijestila Komisiju da je banka Nykredit dobila dovoljne čvrste obveze od niza ulagača za provođenje novog planarestrukturiranja. Danska je 14. lipnja 2017. dostavila Komisiji neopozivu obvezu koju su potpisali Danska i konzorcij privatnih ulagača o prodaji udjela danske države u banci Vestjysk pod uvjetom da do 18. srpnja 2017. nijedan potencijalni kupac ne ponudi nikakvu drugu povoljniju ponudu.

                  (40)

                  Novi plan restrukturiranja izradila je banka Nykredit u suradnji s bankom Vestjysk te ga je Danska predstavila Komisiji („Nykreditov plan”). Njime se nastoje riješiti pitanja potreba Banke za kapitalom i njezine dugoročne održivosti. Glavni su elementi Nykreditova plana sljedeći:

                              (a)

                              konzorcij koji se sastoji od dugoročnih danskih ulagača („Konzorcij”) (11), koji predstavlja banka Nykredit, koji će kupiti cijeli udio države od 81,47 % po cijeni od 1 DKK po dionici ili za ukupnu vrijednost od otprilike 123 milijuna DKK (otprilike 16,5 milijuna EUR). I ostali (privatni) dioničari Banke imaju mogućnost prodati svoje dionice Konzorciju po istoj cijeni;

                              (b)

                              konzorcij koji jamči za dovršenje izdanja novih dionica kojim će se vlasnički kapital Banke povećati za otprilike 745 milijuna DKK (otprilike 100 milijuna EUR) po predviđenoj cijeni upisa od 1 DKK po dionici. Svi preostali postojeći dioničari moći će kupiti nove dionice pod istim uvjetima kao i Konzorcij;

                              (c)

                              izdavanje dodatnog osnovnog kapitala u iznosu od otprilike 150 milijuna DKK (otprilike 20 milijuna EUR) i dopunskog kapitala u iznosu od 225 milijuna DKK (otprilike 30 milijuna EUR). Zadržat će se dodatni iznos od 75 milijuna DKK (otprilike 10 milijuna EUR) postojećeg dodatnog osnovnog kapitala;

                              (d)

                              prijevremeni otkup postojećeg podređenog kapitala po nominalnoj vrijednosti u iznosu od otprilike 815 milijuna DKK (otprilike 110 milijuna EUR), uključujući preostali neisplaćeni dodatni osnovni kapital države u iznosu od otprilike 287,6 milijuna DKK (otprilike 38,7 milijuna EUR) (12);

                              (e)

                              Banka će nastaviti svoje napore radi smanjivanja svojih kamatnih rashoda (jeftinijim financiranjem) te troškova osoblja i administrativnih troškova […] (*1) što će rezultirati boljim omjerom troškova i prihoda.

                  (41)

                  Poslovni plan Banke u kojem su određena smanjenja troškova iz uvodne izjave 40. točke (e) među ostalim sadržava sljedeća predviđanja za 2017., 2018. i 2019. godinu:

                     Tablica 1.

                     Poslovni plan za razdoblje 2017.–2019. i stvarni podaci za 2012. i 2016.

                              Iznosi u milijunima DKK

                              2012.
                              (stvarni)

                              2016.
                              (stvarni)

                              2017.
                              (predviđeni)

                              2018.
                              (predviđeni)

                              2019.
                              (predviđeni)

                              Kamatni rashodi

                              727

                              185

                              [80 – 130]

                              [70 – 120]

                              [60 – 110]

                              Osnovni prihodi

                              1 282

                              1 004

                              [900 – 1 000 ]

                              [900 – 1 000 ]

                              [900 – 1 000 ]

                              Rashodi za osoblje

                              334

                              311

                              [260 – 300]

                              [250 – 290]

                              [240 – 280]

                              Administrativni i ostali operativni troškovi

                              254

                              178

                              [150 – 300]

                              [145 – 295]

                              [140 – 290]

                              Rezervacije za gubitke po kreditima

                              1 515

                              416

                              [200 – 300]

                              [200 – 300]

                              [200 – 300]

                              Neto prihodi

                              – 1 399

                              80

                              [150 – 220]

                              [220 – 290]

                              [270 – 340]

                              Povrat na kapital (ROE) nakon oporezivanja (%)

                              – 106

                              5,4

                              [7 – 11]

                              [7 – 11]

                              [7 – 11]

                              Omjer troškova i prihoda (%)

                              55,3

                              50,3

                              [45 – 55]

                              [40 – 50]

                              [40 – 50]

                              Broj članova osoblja (u EPRV-u)

                              621,3

                              459

                              [375 – 425]

                              [340 – 390]

                              [340 – 390]

                              Broj podružnica

                              24

                              15

                              15

                              15

                              15

                  (42)

                  Predložene transakcije opisane u uvodnoj izjavi 40. točkama (a) – (d) objavljene su na tržištu i priopćene dioničarima Banke 12. lipnja 2017. Istoga je dana danska država objavila da je uvjetno prihvatila dobrovoljnu ponudu Konzorcija za njezin 81,47-postotni udio u Banci. Treće strane i dalje imaju mogućnost podnošenja financijski povoljnije ponude (vidjeti i uvodnu izjavu 57.) prije isteka ponude Konzorcija (to jest, prije 18. srpnja 2017.). Službena isprava o ponudi s više detalja o svakom elementu prijedloga i vremenskim planom predstavljena je 19. lipnja 2017. svim dioničarima Banke. Očekuje se da će izdavanje dionica i refinanciranje dodatnog osnovnog kapitala biti dovršeno u jesen 2017.

                  (43)

                  Danska je, na zahtjev Komisije, u dopisu od 13. lipnja 2017. izjavila da predložena transakcija ne sadržava nikakve nove mjere (primjerice jamstva) koje bi mogle uključivati bilo kakvu državnu potporu te je dostavila Komisiji sporazum s Konzorcijem. Dansko tijelo za financijski nadzor (DFSA) potvrdilo je istoga dana u dopisu, nakon pitanja Komisije, da je politika kreditnog rizika banke Vestjysk u skladu s najboljim praksama sličnih banaka. Konkretno, na temelju stalnog nadzora Banke koji uključuje ispitivanje upravljanja kreditnim rizikom banke tijekom četiriju inspekcijskih pregleda od 2012., DFSA je zaključila da banka Vestjysk u svojoj politici kreditnog rizika provodi danski izvršni nalog o upravljanju bankama i kontroli nad njima (13).

            5.   OBVEZE DANSKE KOJIMA SE PODUPIRE NYKREDITOV PLAN

                  (44)

                  Radi potpore povratku održivosti Banke i daljnjeg ograničavanja potencijalnog narušavanja tržišnog natjecanja, Danska je preuzela niz obveza koje su ukratko prikazane u točkama (a) – (j) (cjeloviti tekst obveza nalazi se u Prilogu ovoj Odluci):

                              (a)

                              razdoblje restrukturiranja završava 31. prosinca 2018. ako Banka te godine ostvari povrat na kapital nakon oporezivanja („ROE”) od [7 – 11] %. Ako se takav povrat na kapital ne ostvari, razdoblje restrukturiranja završava 31. prosinca 2019.;

                              (b)

                              ako se razdoblje restrukturiranja produlji do kraja 2019., Banka će biti obvezna (ponovno) odrediti cijenu za svaki odnos s klijentima (uz određene ograničene iznimke) tako da se time ostvare prethodno utvrđeni ciljevi profitabilnosti po klijentu;

                              (c)

                              Banka se mora pridržavati zahtjeva za dodatni zaštitni sloj solventnosti koji je viši od onog koji se zahtijeva na temelju primjenjivih zakona i propisa te se mora pridržavati posebnih ciljeva likvidnosti;

                              (d)

                              iznos bilance Banke za 2017. ne smije biti viši od onog za 2016. i on 2018. ne smije premašiti iznos od 20 300 milijuna DKK (otprilike 2 730 milijuna EUR), a 2019. iznos od 21 000 milijuna DKK (otprilike 2 824 milijuna EUR) (ako je primjenjivo);

                              (e)

                              Banka mora uravnotežiti svoje kreditiranje s posebnim gornjim granicama za kreditiranje u određenim sektorima (konkretno, u sektorima nekretnina i poljoprivrede, lova, šumarstva i ribarstva);

                              (f)

                              Banka ne smije davati nove kredite izvan regije Jutland, osim ako klijent osigura financiranje iz vlastitih sredstava u iznosu od najmanje [35 – 45] % i ako je zajam osiguran kolateralom, te ne smije davati nove kredite izvan Danske;

                              (g)

                              Banka ne smije prihvatiti nikakvu izloženost prema novim klijentima koja sama po sebi čini više od 10 % ukupnog kapitala;

                              (h)

                              na Banku se primjenjuju zabrana preuzimanja i ograničenja s obzirom na oglašavanje;

                              (i)

                              Banka mora restrukturirati svoje upravljanje rizikom i, kada je to primjenjivo, prilagoditi svoje određivanje cijena u skladu s prethodno utvrđenim ciljevima;

                              (j)

                              Banka mora otkupiti podređene obveznice koje je upisala Danska u roku od šest mjeseci od donošenja ove Odluke;

                              (k)

                              povjerenik za praćenje mora svakih šest mjeseci podnositi izvješće Komisiji o kretanjima u vezi s planom restrukturiranja i ispunjavanjem obveza iz točaka (a) – (j).

            6.   OCJENA MJERE

      6.1.   Postojanje državne potpore

                  (45)

                  Komisija mora utvrditi postoji li državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, kojim je predviđeno da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje iz državnih sredstava u bilo kojem obliku kojom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

                  (46)

                  Kako bi se mjeru moglo smatrati državnom potporom zahtijeva se da su kumulativno ispunjeni sljedeći uvjeti: mjera se mora moći pripisati državi i mora je financirati država članica ili se mora financirati iz državnih sredstava, njome se mora davati selektivna prednost kojom se pogoduje određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe te se mjerom mora narušavati tržišno natjecanje ili prijetiti njegovim narušavanjem i ona mora imati mogućnost utjecaja na trgovinu među državama članicama.

                  (47)

                  U uvodnim izjavama 47. – 67. Odluke o spašavanju i u uvodnoj izjavi 50. Odluke o pokretanju postupka Komisija je već ocijenila mjere koje se ispituju te je zaključila da mjere 1, 3 i 4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

                  (48)

                  Danska tijekom formalnog ispitivanja nije iznijela nikakve nove argumente koje nije već izrazila 2012. Ocjena i zaključak Komisije iz Odluke o spašavanju o tome da mjere 1, 3 i 4 (kako je opisano u uvodnoj izjavi 19. Odluke o spašavanju) čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora stoga ostaju nepromijenjeni.

                  (49)

                  Nadalje, Komisija je ocijenila dokumente koje je dostavila Danska, a osobito neopozivu obvezu navedenu u uvodnoj izjavi 39., u kojima se nigdje ne spominje bilo kakva upotreba javnih sredstava (primjerice, potpora države u obliku kapitala ili državnih jamstava) u kontekstu prodaje dionica.

            6.2.   Korisnik potpore

                  (50)

                  Prodaja kreditne institucije koju se podupire može uključivati državnu potporu kupcima, osim ako je prodaja organizirana s pomoću otvorenog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog konkurentnog nadmetanja u kojem se imovina prodaje ponuditelju koji ponudi najvišu cijenu (14). Stoga Komisija mora ocijeniti (15): (a) je li postupak prodaje otvoren, bezuvjetan i nediskriminirajući; (b) odvija li se prodaja prema tržišnim uvjetima; (c) je li kreditna institucija ili vlada, ovisno o odabranoj strukturi, postigla najveću moguću prodajnu cijenu.

                  (51)

                  Danska je u četvrtom tromjesečju 2013. pokušala prodati svoj udio u banci Vestjysk. Danska je istraživala i može li se pronaći kupac za poslovanje Banke u regiji Aarhus. Unatoč početnom interesu nekoliko danskih banaka (16), nije bilo moguće dovršiti transakciju, uglavnom zato što su potencijalni kupci, na temelju njihove dubinske analize imovine Banke, očekivali dodatne znatne otpise imovine nakon preuzimanja.

                  (52)

                  Danska je u drugom tromjesečju 2016. pokrenula drugi postupak prodaje nakon što joj se obratio danski financijski ulagač […]. Međutim, ponuda […] (vidjeti i uvodnu izjavu 55.) bila je povezana s uvjetom isključivosti. Danska je stoga odlučila prvo dati mogućnost svim ostalim relevantnim potencijalnim kupcima (17) da podnesu ponudu. Danska je upravljanje postupkom ugovorom povjerila stručnom savjetniku za ulaganja – SEB-u. Postupak je proveden u drugom i trećem tromjesečju 2016. U konačnici, nijedan od kupaca s kojima je stupljeno u kontakt (18) nije dao ponudu zbog očekivanih dodatnih znatnih otpisa imovine. […] koji je u tom trenutku imao de facto isključivi položaj, započeo je sa svojom dubinskom analizom u listopadu 2016., ali taj je postupak dovršen u studenome 2016. bez ponude.

                  (53)

                  Postupak prodaje 2013. i 2016. bio je osmišljen na sljedeći način:

                              (a)

                              cilj države bio je postići prodaju prema tržišnim uvjetima u kojima se postiže najveća moguća prodajna cijena, no nije bila određena najniža cijena ni druga ograničenja;

                              (b)

                              svim potencijalnim kupcima osiguran je pristup istoj razini informacija, to jest predočeni su im detalji o najvećim izloženostima Banke, omogućen im je pristup ključnim dokumentima u elektroničkoj sobi s podacima, predstavljena im je uprava te im je omogućeno sudjelovanje u postupku pitanja i odgovora;

                              (c)

                              svi relevantni potencijalni kupci (19) bili su uključeni u postupak i država nije davala prednost nijednom pojedinačnom kupcu.

                  (54)

                  S bankom Nykredit stupilo se u kontakt tijekom oba postupka prodaje. Ona je 2013. kao dio konzorcija na početku pokazala interes za cijelu Banku, no konzorcij nije uspio podnijeti ponudu. Nakon toga banka Nykredit bila je zainteresirana za preuzimanje dijela Banke (u regiji Aarhus), no nije podnijela ponudu nakon dubinske analize. Banka Nykredit izrazila je u drugom tromjesečju 2016. interes da predvodi konzorcij, no nije se uključila u postupak. Međutim, u listopadu 2016. banka Nykredit predstavila je preliminarna razmatranja o okviru za dokapitalizaciju banke Vestjysk. Tada je, u studenome 2016., banka Vestjysk angažirala banku Nykredit radi istraživanja potencijala za prikupljanje kapitala od vanjskih ulagača. Ishod tog rada bio je Nykreditov plan, ponuda koju je dao Konzorcij i transakcije opisane u uvodnoj izjavi 40.

                  (55)

                  Konzorcij je ponudio preuzimanje cjelokupnog udjela države od 81,47 % po cijeni od 1 DKK po dionici. U trenutku objave ponude 12. lipnja 2017. cijena dionice na kopenhaškoj burzi iznosila je 14,90 DKK (20). Međutim, budući da u kontekstu dvaju otvorenih postupaka prodaje nije dana nijedna ponuda, može se smatrati da cijena koju je ponudio Konzorcij predstavlja najvišu cijenu koju je moguće postići u trenutačnoj situaciji. Taj je zaključak potvrđen i u ocjeni alternativnog prijedloga (vidjeti i uvodnu izjavu 52.) koji je neslužbeno testirao […] u veljači 2016. Taj ulagač na početku je razmatrao preuzimanje kontrole nad bankom Vestjysk kupovinom novoizdanih dionica po cijeni od 1 DKK po dionici te je potvrdio taj prijedlog u rujnu 2016. (21) Međutim, taj alternativni prijedlog nije se ostvario jer se […] u konačnici povukao nakon što je započeo dubinsku analizu u listopadu 2016. To čini dodatnu referentnu vrijednost (isto u iznosu od 1 DKK po dionici) na temelju koje se može zaključiti da se prijedlogom Konzorcija postiže najviša moguća prodajna cijena i da će se ta transakcija provesti pod tržišnim uvjetima.

                  (56)

                  Danska je dostavila i mišljenje o poštenosti koje je pripremio neovisni stručnjak na njezin zahtjev. U mišljenju o poštenosti zaključuje se da je vrijednost ponude u iznosu od 1 DKK po dionici trenutačno najbolja moguća tržišna cijena koju je moguće postići. Kako bi došao do tog zaključka, stručnjak je u obzir uzeo, među ostalim, informacije dobivene tijekom dvaju prethodnih postupaka prodaje, trenutačno stanje Banke u pogledu kapitala i neizvjesnost u vezi s predmetom državne potpore koji je tada bio u tijeku.

                  (57)

                  Konačno, na temelju sporazuma s Konzorcijem, danska država ima mogućnost prihvaćanja povoljnije konkurentske ponude (22) treće strane u dobroj vjeri. Međutim, takva konkurentska ponuda mora realno omogućiti rješavanje pitanja državne potpore iz prošlosti, mora dovesti do povrata dodatnog osnovnog kapitala države i ne smije uključivati nikakvu daljnju državnu potporu. Drugim riječima, konkurentska ponuda mora biti barem jednakovrijedna ponudi Konzorcija u pogledu ponovne uspostave solventnosti i profitabilnosti Banke. U slučaju konkurentske ponude Konzorcij ima mogućnost ponuditi iste uvjete. Stoga svaka strana koja želi uložiti u Banku po višoj cijeni ima mogućnost da tako postupi. U pravnom aktu na temelju kojeg se Ministarstvu financija omogućuje da odluči o prodaji Konzorciju navodi se mogućnost postojanja konkurentskih ponuda s privlačnijom ponudom tijekom razdoblja ponude, a ta je mogućnost bila i javno poznata (23). Komisija smatra da se time pruža dodatno jamstvo da je Danska poduzela sve što je bilo moguće kako bi postigla najvišu moguću prodajnu cijenu te da je svim zainteresiranim stranama dala priliku za davanje ponude. Međutim, s obzirom na neuspjeh tijekom prethodnih pokušaja prodaje Banke, čini se da je vjerojatnost konkurentske ponude vrlo mala.

                  (58)

                  Na temelju prethodno navedenog Komisija smatra da je postupak za prodaju udjela Danske u banci Vestjysk bio otvoren, nediskriminirajući i bezuvjetan te je doveo do postizanja najviše moguće prodajne cijene u korist danske države. Naime, nije dobivena nijedna ponuda kojom bi se postigla viša prodajna cijena i omogućilo državi da u potpunosti izađe iz vlasničke strukture Banke, unatoč tome što je za to bilo nekoliko prilika (tijekom 2013. i 2016.). Budući da Komisija nema razloga vjerovati da dobivena ponuda i cijena plaćena na temelju nje ne bi odražavala tržišnu cijenu Banke, može se zaključiti da privatni kupac dionica države u banci Vestjysk nije korisnik mjera potpore i da on stoga ne prima potporu.

                  (59)

                  Stoga se zaključuje da je banka Vestjysk jedini korisnik mjera potpore.

                  (60)

                  Općenito, kako je utvrđeno uvodnim izjavama 49. i 59., zaključuje se da bi se ovom Odlukom trebalo samo ocijeniti spojivost mjera iz 2012. odobrenih subjektu Vestjysk.

            6.3.   Spojivost potpore

      6.3.1.   Pravna osnova za ocjenu spojivosti

                  (61)

                  Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu neke države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je detaljno opisano i razvijeno u sedam uzastopnih Komunikacija o krizi (24).

                  (62)

                  U skladu s općim pravnim načelom tempus regit actum, kojim se zahtijeva da vladavina prava uključuje zabranu retroaktivnosti, i u skladu s ustaljenom sudskom praksom sudova Unije, spojivost mjera državne potpore mora se ocijeniti na temelju pravnog okvira koji je na snazi u trenutku njegove provedbe. Točkom 90. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. dodatno se određuje da će se mjere čiju je prijavu Komisija zaprimila prije 1. kolovoza 2013. ispitati s obzirom na kriterije koji su bili na snazi u trenutku te prijave.

                  (63)

                  Mjere su prijavljene 13. travnja 2012. Stoga bi te mjere trebalo ocijeniti s obzirom na novi plan restrukturiranja, uzimajući u obzir Komunikaciju o restrukturiranju, Komunikaciju o bankarstvu iz 2008. i komunikacije o produljenju iz 2010. i 2011.

            6.3.2.   Raspodjela tereta

                  (64)

                  U Odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela preliminarno stajalište o tome da repo transakcija provedena 13. lipnja 2013. nije bila u skladu s ciljem Komunikacije o restrukturiranju da se osigura primjerena raspodjela tereta (25). Transakcija je izvršena po prosječnoj cijeni od 62 % glavnice, tj. 2 postotna boda iznad tržišne cijene od 50 % uvećane za premiju od 10 %. Banka Vestjysk stoga je imateljima podređenih dužničkih instrumenata preplatila iznos koji odgovara iznosu od 2 % glavnice (ili 800 000 NOK, otprilike 108 000 EUR).

                  (65)

                  U svojem odgovoru na Odluku o pokretanju postupka Danska je tvrdila da je Banka vratila preplaćeni iznos danskoj državi početkom 2014. čime je kompenzirala bilo kakvu neprimjerenu raspodjelu tereta koja je mogla nastati zbog tog relativno malog iznosa.

                  (66)

                  Komisija napominje da se isplatom preplaćenog iznosa koju je Banka izvršila u korist države ne može, kao takvom, ispraviti nedostatna raspodjela tereta. Preplaćeni iznos odnosi se na financijske odnose između Banke i vjerovnika (u kontekstu raspodjele tereta), a ne na financijske odnose između Banke i države (kojima se utvrđuje iznos državne potpore). Unatoč tome, ta okolnost uzeta zajedno s nizom drugih okolnosti iz ovog predmeta omogućuje Komisiji da zaključi da je raspodjela tereta bila primjerena. Konkretno, te druge okolnosti odnose se na činjenicu da je preplaćeni iznos bio minimalan (samo 108 000 EUR) i da prag od 60 % nije, kao takav, predviđen u Komunikaciji o restrukturiranju, koja je formulirana poprilično fleksibilno, (26) već u dokumentu službi Komisije (27).

                  (67)

                  S obzirom na navedeno, Komisija smatra da su sumnje izražene u Odluci o pokretanju postupka s obzirom na usklađenost sa zahtjevima o raspodjeli tereta u potpunosti otklonjene.

            6.3.3.   Ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja

                  (68)

                  Banka je ograničila svoju poslovnu prisutnost daljnjim smanjenjem svoje mreže podružnica za dodatne tri podružnice u usporedbi s podacima koje je Danska dostavila u svojem odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, čime je broj podružnica od potpore za spašavanje ukupno smanjen za devet (Banka je 2012. imala 24 podružnice, 2015. ih je imala 18, a od kraja 2016. ih ima 15, čime je broj podružnica od 2012. ukupno smanjen za 37,5 %). Takvo smanjenje mreže podružnica, u kombinaciji sa značajkama danskog bankarskog sektora, utječe na sposobnost Banke da širi poslovanje i prikuplja nove depozite čime se pridonosi ograničavanju narušavanja tržišnog natjecanja.

                  (69)

                  U Nykreditovu planu pokazuje se i veće smanjenje broja članova osoblja Banke (smanjenje za [30 – 40] % do 2017. i smanjenje za [35 – 45] % do 2018.) od onoga koje se predviđalo u trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka (smanjenje za [20 – 30] % do 2017.). To povećano smanjenje rezultat je napora Banke oko daljnjeg smanjenja troškova i poboljšanja učinkovitosti koji su posljedica smanjenja mreže podružnica.

                  (70)

                  U trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 98. te Odluke) Komisija je bila obaviještena samo o smanjenju mreže podružnica za [10 – 20] % (sa 24 na [18 – 22] podružnice) i smanjenju osoblja za [20 – 30] %. S obzirom na velik iznos potpore koju je Banka primila, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga hoće li se predviđenim smanjenjem broja podružnica i osoblja između 2012. i 2017. u dostatnoj mjeri ograničiti narušavanje tržišnog natjecanja. Uzimajući u obzir nove ciljeve smanjenja, Komisija smatra da je Banka poduzela važan dodatni napor oko daljnjeg smanjenja svoje poslovne prisutnosti i povećanja svoje učinkovitosti. U tablici 2. prikazuje se stvarno stanje iz 2012. i 2016., prijedlozi koji su bili poznati u trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka i trenutačni planovi za sljedeće godine.

                     Tablica 2.

                     Promjene u smanjenju broja podružnica, EPRV-ova i omjera troškova i prihoda

                              Stvarno

                              Odluka o pokretanju postupka

                              Stvarno

                              Novi poslovni plan

                              2012.

                              2016.

                              2017.

                              2016.

                              2017.

                              2018.

                                 Broj podružnica

                              24

                              [18 – 22]

                              [18 – 22]

                              15

                              15

                              15

                              Promjena u odnosu na 2012. (u %)

                              [10 – 20]

                              [10 – 20]

                              – 37,5

                              – 37,5

                              – 37,5

                                 Broj članova osoblja (u EPRV-u)

                              621,3

                              [480 – 510]

                              [460 – 490]

                              459

                              [375 – 425]

                              [340 – 390]

                              Promjena u odnosu na 2012. (u %)

                              – [20 – 30]

                              – [20 – 30]

                              – 26,1 %

                              – [30 – 40]

                              – [30 – 40]

                                 Omjer troškova i prihoda (u %)

                              55,3 %

                              [50 – 60]

                              [50 – 60]

                              50,3 %

                              [45 – 55]

                              [40 – 50]

                              Promjena u odnosu na 2012. (u %)

                              + [0 – 7,5]

                              + [0 – 7,5]

                              – 5,0 %

                              – [2,5 – 10]

                              – [5 – 12,5]

                  (71)

                  Banka Vestjysk, s obzirom na svoje loše rezultate, nije uspjela proširiti svoje poslovanje otkako je primila potporu za spašavanje. Veličina bilance Banke smanjivala se posljednjih pet godina te je ona smanjena za 39,5 % sa 32 865 milijuna DKK krajem 2012. na 19 895 milijuna DKK krajem 2016. Isti trend moguće je primijetiti u kreditnom portfelju Banke: bruto kreditiranje smanjilo se za otprilike 36 % u istom razdoblju, bruto kreditiranje poljoprivrede palo je za otprilike 26 % dok se bruto kreditiranje građevinskog sektora i sektora nekretnina smanjilo za 48 % odnosno 44 %.

                  (72)

                  Smanjila se i rizikom ponderirana imovina sa 25 600 milijuna DKK krajem 2012. na 16 081 milijun DKK krajem 2016. (– 37 %) dok je u istom razdoblju radna snaga Banke smanjena sa 621 na 459 EPRV-ova (– 26 %).

                  (73)

                  Svi podaci prikazani u uvodnim izjavama 71. i 72. pokazuju da je prisutnost Banke već smanjena tijekom posljednjih pet godina, djelomično zbog toga što je to bilo nužno. Međutim, iznos potpore koji je primljen 2012. bio je znatan u odnosu na rizikom ponderiranu imovinu Banke (8,1 %) te je stoga potrebno osmisliti posebne mjere za otklanjanje narušavanja tržišnog natjecanja. Istodobno treba priznati da će Banka do kraja 2017. smanjiti svoje osoblje za gotovo [30 – 40] % te je do kraja 2016. već bila smanjila broj podružnica za 37,5 %.

                  (74)

                  Osim mjera provedenih prije donošenja ove Odluke, Danska je ponudila obveze (vidjeti uvodnu izjavu 44.) usmjerene na daljnje ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja tijekom razdoblja restrukturiranja.

                  (75)

                  Prvo, veličina bilance Banke ograničena je za 2017. na njezinu razinu iz 2016., za 2018. na iznos od 20 300 milijuna DKK, a za 2019., ako je primjenjivo, na iznos od 21 000 milijuna DKK. Tim ograničenjima izričito se ograničava mogućnost Banke da prikuplja nove depozite i odobrava nove kredite tijekom razdoblja restrukturiranja. Sposobnost Banke da poveća svoj tržišni udio na štetu svojih konkurenata stoga je ograničena na način kojim se osigurava ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.

                  (76)

                  Osim toga, Banka neće odobravati nove kredite izvan Danske, a izvan regije Jutland može davati nove kredite samo ako klijent osigura financiranje iz vlastitih sredstava u iznosu od najmanje [35 – 45] % i ako je zajam osiguran kolateralom. Tom obvezom učinkovito se sprječava potencijal Banke za širenje poslovanja izvan svoje osnovne regije poslovanja u kojoj je povijesno ukorijenjena čime se ponovno štiti sudionike na tržištu od potencijalno agresivnog ponašanja Banke.

                  (77)

                  Konačno, Banci su zabranjena preuzimanja. Preuzimanja su standardni način kojim sudionici na tržištu šire svoje poslovanje, proizvode ili područja poslovanja. Stoga se zabranom stjecanja bilo kakvog udjela u bilo kojem poduzeću jasno sprječava potencijal Banke za širenje. Banci je zabranjena i upotreba mjera potpore u svrhe oglašavanja pa se i time štite konkurenti.

                  (78)

                  Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 68. – 70. te sažeto prikazano u tablici 2., Banka je poduzela važan dodatni napor (u usporedbi s onim što je bilo predviđeno u trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka) oko daljnjeg smanjenja svoje poslovne prisutnosti, s obzirom na to da je ona mali lokalni sudionik na tržištu, i povećanja svoje učinkovitosti. Time će rizik od narušavanja tržišnog natjecanja biti dostatno ograničen do kraja 2017. Unatoč tome, na temelju obveza koje je dobila od Danske, Banka je poduzela i znatne dodatne mjere kako bi ograničila narušavanje tržišnog natjecanja tijekom preostalog dijela razdoblja restrukturiranja koje završava najkasnije krajem 2019. Stoga Komisija smatra da su u dostatnoj mjeri otklonjene sumnje u pogledu narušavanja tržišnog natjecanja izražene u Odluci o pokretanju postupka.

            6.3.4.   Ponovna uspostava dugoročne održivosti

                  (79)

                  U svojoj Odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje o tome osiguravaju li se nacrtom plana restrukturiranja koji je tada podnesen dostatni temelji za osiguravanje održivosti Banke tijekom razdoblja restrukturiranja. Konkretno, Komisija je dovela u pitanje neke od pretpostavki na kojima se temeljio plan restrukturiranja te je smatrala da i dalje postoje znatne neizvjesnosti. Konačno, Komisija je izrazila sumnje o tome je li kapitalna pozicija Banke dostatno jaka kako bi Banka mogla prevladati dodatna umanjenja vrijednosti imovine.

                  (80)

                  Banka je 1. siječnja 2017. imala stopu ukupnog kapitala u iznosu od 13,1 %. Međutim, zbog postupnog uvođenja zaštitnog sloja za očuvanje kapitala ukupni kapitalni zahtjevi povećali su se na 13,8 % što je dovelo do manjka kapitala od otprilike 0,7 % ili 116 milijuna DKK (otprilike 15,6 milijuna EUR). Ako se ništa ne bi poduzelo, Banka bi 1. siječnja 2018. i dalje imala manjak kapitala, iako u manjoj mjeri (to jest 0,4 % svoje stope ukupnog kapitala ili 63 milijuna DKK). Nakon izdavanja dionica i refinanciranja podređenih instrumenata kapitala Banka više neće imati manjak kapitala. Konkretno, Banka očekuje da će 1. siječnja 2018. imati višak kapitala u iznosu od otprilike 667 milijuna DKK (otprilike 90 milijuna EUR) ili zaštitni sloj za 4,3 % veći od njezinih ukupnih kapitalnih zahtjeva. Osim toga, Danska je preuzela obvezu (vidjeti uvodnu izjavu 44.) da će Banka održavati određeni iznos viška kapitala koji je viši od iznosa regulatornih zahtjeva.

                  (81)

                  Banka je preispitala i svoju strategiju te će dodatno smanjiti svoje operativne troškove (vidjeti i tablicu 1.). Konkretno, Banka je smanjila broj svojih podružnica sa 24, koliko ih je imala 2012., na svega 15 krajem 2016. U trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka Banka je planirala smanjiti broj podružnica samo na [18 – 22]. Tijekom istog razdoblja Banka je smanjila svoju radnu snagu sa 621 EPRV-a na [460 – 490] EPRV-a (– [20 – 30] %). Do kraja 2017. taj će se broj dodatno smanjiti na [374 – 425] EPRV-a (–[30 – 40] %), a cilj je smanjiti ga na [340 – 390] EPRV-a do kraja 2018. (gotovo – [30 – 40] %). Planom restrukturiranja Banke u trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka bio je predviđen broj članova osoblja od [460 – 490] EPRV-a krajem 2017. (što samo odgovara smanjenju od [20 – 30] % u usporedbi s krajem 2012.). Te znatne dodatne mjere smanjenja troškova odražavaju se u omjeru troškova i prihoda Banke koji je pao sa 55,3 % 2012. na 50,3 % 2016. Očekuje se da će se taj omjer i dalje smanjivati na [45 – 55] % krajem 2017. te čak i na [40 – 50] % do kraja 2018. U trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka, cilj Banke još uvijek je bio 2017. ostvariti omjer troškova i prihoda od [50 – 60] %. Stoga je jasno da je Banka poduzela važne dodatne napore oko smanjivanja troškova u usporedbi s onime što je bilo predviđeno u trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka. Ti dodatni napori pridonijet će profitabilnosti Banke, a time i njezinoj održivosti. Posebni ciljevi u pogledu operativnih troškova koji su utvrđeni u preuzetim obvezama pomoći će u osiguravanju da Banka provede preostala smanjenja troškova kako je predviđeno radi osiguranja njezine održivosti.

                  (82)

                  Banka namjerava i dodatno smanjiti svoje kamatne rashode (koji su već smanjeni s iznosa od 727 milijuna DKK 2012. na 185 milijuna DKK 2016.) za [35 – 50] % do kraja 2017. te čak i za [45 – 60] % do kraja 2018. To znatno smanjenje bit će uglavnom posljedica zamjene oročenih depozita koji istječu i imaju prosječnu kamatnu stopu od [0 – 5] % novim depozitima sa stopom koja iznosi samo [0 – 5] %. Očekuje se ostvarivanje dodatnihušteda na kamatnim rashodima s pomoću refinanciranja podređene kapitalne osnove Banke što je dio plana restrukturiranja (vidjeti uvodnu izjavu 40.). Banka je dostavila dokaze kojima se pokazuje da su te uštede ostvarive i da će imati i pozitivan učinak na profitabilnosti i održivost Banke. Banka može jednostavno i smanjiti kamatnu stopu na svoje depozite bez potkopavanja vlastitog financiranja jer ima znatan višak depozita (28). Unatoč znatnom smanjenju remuneracije depozita, Banka ne predviđa nikakvo znatno smanjenje viška depozita jer se očekuje da će smanjenje depozita biti manje od smanjenja kreditnog portfelja.

                  (83)

                  Presudan čimbenik za održivost i profitabilnost Banke bit će njezina stopa umanjenja vrijednosti imovine tijekom sljedećih nekoliko godina. Banka trenutačno očekuje da će se njezine rezervacije za gubitke po kreditima smanjiti sa 416 milijuna DKK koliko su iznosile 2016. na [200 – 300] milijuna DKK 2017. i [200 – 300] milijuna DKK 2018. Glavni razlog znatnog smanjenja iznosa za rezervacije predviđene proračunom očekivanja su Banke da će njezin poljoprivredni portfelj, koji je posljednjih godina činio najveći dio umanjenja vrijednosti imovine (29), ostvarivati bolje rezultate. To očekivanje temelji se na pretpostavci da će cijene za ključne poljoprivredne proizvode (kao što su mlijeko i svinjetina) rasti nakon pada u razdoblju 2015. – 2016. te na pretpostavci da se taj trend neće promijeniti tijekom sljedećih godina. Komisijina vlastita predviđanja (30) pokazuju da su se cijene poljoprivrednih proizvoda zaista oporavile nakon pada u razdoblju 2015. – 2016., no da će nakon 2017. ostati na više-manje istoj razini. Banka očekuje i blago smanjenje umanjenja vrijednosti imovine za sektor nekretnina dok se u ostalim sektorima zajedno očekuje malo povećanje.

                  (84)

                  Općenito, ako se pretpostavke Banke ostvare, njezina će se profitabilnost znatno poboljšati u nekoliko sljedećih godina. Konkretno, Bankin povrat na kapital nakon oporezivanja (31) povećat će se sa 5,4 % koliko je iznosio 2016. na [7 – 11] % 2017. i [7 – 11] % 2018. (vidjeti i tablicu 1.). To znatno povećanje profitabilnosti Banke uglavnom je posljedica smanjenja troškova i smanjenih gubitaka po kreditima. Naime, osnovni prihodi Banke (uglavnom prihodi od kamata i naknada) ostat će više-manje isti (vidjeti tablicu 1.). Komisija smatra da se predviđena smanjenja kamatnih rashoda te troškova za osoblje i administrativnih troškova mogu u uobičajenim okolnostima postići unutar vremenskog okvira koji je Banka predvidjela.

                  (85)

                  U pogledu smanjenja rezervacija za gubitke po kreditima, Komisija smatra da prognoze Banke ovise o optimističnim pretpostavkama. Komisija pozitivno napominje da je Banka, nakon nekoliko inspekcijskih pregleda DFSA-e, uskladila svoju politiku kreditnog rizika s najboljim praksama sličnih banaka, kako je Komisiji navela DFSA (vidjeti uvodnu izjavu 43.).

                  (86)

                  Komisija napominje da je Banka, u raspravama s bankom Nykredit, prihvatila dubinsku analizu koju je provela revizorska kuća Deloitte krajem 2016., a čiji je rezultat bilo knjiženje dodatnih umanjenja vrijednosti imovine u iznosu od otprilike [50 – 150] milijuna DKK (32). Time bi se trebala smanjiti neizvjesnost u budućnosti u pogledu potreba za rezervacijama.

                  (87)

                  Unatoč tome, smanjenje gubitaka po kreditima koje se očekuje uvelike će ovisiti o makroekonomskim uvjetima i osobito o uspješnosti poljoprivrednog sektora. S obzirom na veličinu izloženosti Banke prema poljoprivrednom sektoru i velikog učinka koji su rezervacije za gubitke po kreditima imale na profitabilnost Banke u prošlosti, Komisija je provela analizu osjetljivosti s pomoću koje su rezervacije za gubitke po kreditima promijenjene tako da je njihova razina sada razboritije utvrđena. U toj analizi rezervacije za gubitke po kreditima postavljene su na razinu 20 % višu od odgovarajućih iznosa predviđenih proračunom za godine 2017. i 2018. Na temelju revidirane pretpostavke, Bankin povrat na kapital pao bi 2017. za [0 – 5] % i 2018. za [0 – 5] %, ali ostao bi na razinama profitabilnosti pri kojima bi Banka trebala moći doći do dodatnog kapitala iz tržišnih izvora ako bi to bilo potrebno. Međutim, Bankin siguran zaštitni sloj kapitala (vidjeti uvodnu izjavu 80.) bio bi dostatan za apsorbiranje dodatnih gubitaka po kreditima ili drugih negativnih promjena te bi se njime očuvala solventnost Banke. Stoga se izgledi da će Banka trebati novi kapital ili državnu potporu u sljedećih nekoliko godina čine vrlo ograničenima.

                  (88)

                  Čak bi i u okviru scenarija u uvjetima stresa koji je osmislila DFSA Banka i dalje imala dostatno visok zaštitni sloj kapitala nakon dokapitalizacije koju će izvršiti privatni ulagači. Scenarij DFSA-e temelji se na pretpostavkama, među ostalim, da su prihodi od kamata niži, iznos amortizacija viši te da postoje dodatna umanjenja vrijednosti imovine koja su ukupno viša za [400 – 600] milijuna DKK u odnosu na ono što je bilo predviđeno za godine 2018. i 2019. Iako bi Banka u te dvije godine poslovala s gubitkom, njezini omjeri solventnosti ostali bi sigurno iznad iznosa regulatornih zahtjeva. Drugim riječima, stvarne stope umanjenja vrijednosti imovine mogle bi biti još i više, a pritom ne bi nastao problem u pogledu solventnosti za Banku u sljedećih nekoliko godina. Stoga je, čak i u okviru scenarija u uvjetima stresa, malo vjerojatno da će Banka trebati novi kapital ili novu državnu potporu kako bi osigurala svoju solventnost.

                  (89)

                  Na temelju prethodno navedenog, Komisija smatra da bi Bankin predviđeni povrat na kapital za 2017. bio dostatan za ponovnu uspostavu održivosti Banke. Banka bi stoga ispunila zahtjev utvrđen točkom 15. Komunikacije o restrukturiranju u skladu s kojim restrukturiranje ne bi trebalo trajati dulje od pet godina. Međutim, s obzirom na osjetljivost Banke na makroekonomske šokove (osobito u poljoprivrednom sektoru) i činjenicu da i Banka sama planira daljnje restrukturiranje, Komisija smatra da je primjereno i razborito prihvatiti obveze koje je preuzela Danska koje traju do kraja 2018. (a prema potrebi ih se može produljiti za još jednu godinu).

                  (90)

                  Komisija napominje da se obvezama koje je predložila Danska (vidjeti uvodnu izjavu 44.) osigurava dodatna zaštita u pogledu dugoročne održivosti Banke. Konkretno, u slučaju da Banka do 2018. ne ostvari povrat na kapital od [7 – 11] %, razdoblje restrukturiranja produljit će se za jednu godinu i provest će se dodatne mjere kako bi se osigurala dugoročna održivost Banke. Konkretnije, u slučaju takvog produljenja razdoblja restrukturiranja Banka će biti obvezna (ponovno) odrediti cijenu za svaki odnos s klijentima (uz određene ograničene iznimke) tako da se time ostvare prethodno utvrđeni ciljevi profitabilnosti po klijentu (33). Na taj način Banka pojačava svoje prihode u slučaju da 2018. ne ostvari cilj povrata na kapital od [7 – 11] %. Budući da se Banka već obvezala na znatne mjere za smanjenje troškova, iako ne kontrolira u potpunosti razinu gubitaka po kreditima (koji ovise o makroekonomskim uvjetima), čini se da je ova mjera primjerena za jačanje profitabilnosti Banke ako se za tim pojavi potreba. Komisija stoga smatra da se tim obvezama osigurava dodatna sigurnost u pogledu dugoročne održivosti Banke.

                  (91)

                  Na temelju toga, Komisija više ne sumnja u primjerenost dugoročne održivosti Banke. Konkretno, nakon povećanja kapitala, Banka će imati siguran zaštitni sloj koji je viši od iznosa regulatornih zahtjeva i moći će apsorbirati dodatna umanjenja vrijednosti imovine, ako bi ona nastala, bez kršenja tih zahtjeva. Osim toga, dodatne uštede na troškovima (smanjenje kamatnih rashoda i operativnih troškova) pridonijet će poboljšanju profitabilnosti Banke. Općenito, kao rezultat svih aktivnosti predviđenih mjerama iz plana restrukturiranja, profitabilnost Banke dostatno će se povećati kako bi se Banci omogućilo da prikupi dodatni kapital na tržištu ako se za tim pokaže potreba. Konačno, preuzetim obvezama osigurat će se provedba preostalih mjera za smanjenje troškova, održavanje primjerenih zaštitnih slojeva kapitala i povećanje prihoda ako profitabilnost Banke ne dostigne cilj od [7 – 11] % povrata na kapital. Stoga Komisija smatra da se najnovijim planom restrukturiranja Banke osiguravaju dostatni temelji za osiguranje održivosti Banke te se njime otklanjaju sumnje izražene u Odluci o pokretanju postupka.

            7.   ZAKLJUČAK

                  (92)

                  Na temelju prethodne ocjene, otklonjene su Komisijine sumnje izražene u Odluci o pokretanju postupka. Predmetnu državnu potporu potrebno je stoga smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora.

            DONIJELA JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Potpora za restrukturiranje koju je Danska provela u korist banke Vestjysk Bank spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora pod uvjetom da se poštuju obveze navedene u Prilogu.
      Članak 2.
      Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2017.

               Za Komisiju

            Margrethe VESTAGER

               Članica Komisije

         (1)  SL C 220, 17.6.2016., str. 23.

         (2)  Odluka Komisije u predmetu SA.34423 (SL C 348, 3.10.2014., str. 2.).

         (3)  Vidjeti bilješku 1.

         (4)  Uredba Vijeća br. 1 o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385.).

         (5)  Iznos od 287,6 milijuna DKK (39 milijuna EUR), uvećan za obračunate kamate u iznosu od 8,7 milijuna DKK (1,2 milijuna EUR), pretvoren je 2012. u dionice.

         (6)  Iznos od 142,2 milijuna DKK (19 milijuna EUR), uvećan za obračunate kamate u iznosu od 5 milijuna DKK (0,7 milijuna EUR), pretvoren je 2012. u dionice.

         (7)  Nakon dokapitalizacije iz 2009. u okviru programa dokapitalizacije i pretvaranja iznosa dokapitalizacije u dionički kapital provedenog 20. veljače 2012. Banka Vestjysk prikupila je državni hibridni osnovni kapital s izvornom glavnicom u iznosu od 1,44 milijarde DKK (194 milijuna EUR) od kojeg je iznos od 287,6 milijuna DKK (39 milijuna EUR), uvećan za obračunate kamate u iznosu od otprilike 8,7 milijuna DKK (1,2 milijuna EUR), pretvoren u dionice u banci Vestjysk. U razdoblju 2009. – 2011. banka Vestjysk platila je danskoj državi kupone u ukupnom iznosu od 312,8 milijuna DKK (42 milijuna EUR). Kuponske kamatne stope iznosile su 9,69 % i 10,19 % godišnje, ovisno o tome jesu li uključivale naknadu za opciju pretvorbe. Banka Aarhus Lokalbank prikupila je državni hibridni osnovni kapital s izvornom glavnicom u iznosu od 177,8 milijuna DKK (24 milijuna EUR) od kojeg je iznos od 142,2 milijuna DKK (19 milijuna EUR), uvećan za obračunate kamate u iznosu od 5 milijuna DKK (0,7 milijuna EUR), naknadno pretvoren u dionice u banci Aarhus Lokalbank. U razdoblju 2009. – 2011. banka Aarhus Lokalbank platila je danskoj državi kupone u ukupnom iznosu od 25,9 milijuna DKK (3,5 milijuna EUR). Kuponske kamatne stope iznosile su 10,92 % i 11,42 % godišnje, ovisno o tome jesu li uključivale naknadu za opciju pretvorbe.

         (8)  Subjekt u državnom vlasništvu koji je uspostavljen sa zadaćom vođenja računa o mjerama državne potpore koje su uvedene u Danskoj u kontekstu financijske krize.

         (9)  Predmetna repo transakcija odnosila se na podređeni dug s nominalnom vrijednošću od 40 milijuna NOK (otprilike 5,2 milijuna EUR). Ta transakcija dovršena je 13. lipnja 2013. i izvršena je po prosječnoj cijeni od 62 % glavnice, tj. 2 postotna boda iznad tržišne cijene od 50 % uvećane za premiju od 10 %. Banka Vestjysk stoga je imateljima podređenih dužničkih instrumenata preplatila iznos koji odgovara iznosu od 2 % glavnice.

         (10)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist financijskih institucija u kontekstu financijske krize počevši od 1. siječnja 2012. („Komunikacija o produljenju iz 2011.”) (SL C 356, 6.12.2011., str. 7.).

         (11)  Konzorcij se sastoji od: banke Nykredit, društva Maj Invest (u ime kupaca), banke Arbejdernes Landsbank, društva AP Pension, društva Novo A/S, zaklade C.L. David Foundation and Collection, društva ISP Pension i društva Vestjylland Forsikring. Konzorcij smatra da je njegovo ulaganje u banku Vestjysk isključivo financijske prirode. Nijedan član Konzorcija neće steći kontrolu nad bankom Vestjysk (najveće pojedinačno ulaganje činit će manje od 20 % udjela u Banci) i nijedan ulagač ne želi spojiti poslovanje Banke sa svojim poslovanjem.

         (12)  Cijena otkupa iznosi 110 % glavnice što znači da će otplata iznositi otprilike 316 milijuna DKK.

         (*1)  Povjerljive informacje.

         (13)  Tim izvršnim nalogom provode se smjernice EBA-e o unutarnjem upravljanju.

         (14)  Vidjeti uvodne izjave 84. i 89. – 96. Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore.

         (15)  Vidjeti točku 80. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. godine.

         (16)  Tijekom tog procesa stupilo se u kontakt s barem devet banaka od kojih je njih sedam izrazilo početni interes za Banku ili njezin dio. Međutim, nakon dubinske analize nijedna banka nije podnijela ponudu.

         (17)  Konkretno, stupilo se u kontakt sa svim relevantnim kupcima sa strateškim razlogom za kupnju i znatnim sinergijama te potencijalnim financijskim ulagačem (nije se radilo o […]) koji je izrazio interes tijekom postupka.

         (18)  Tijekom drugog postupka stupilo se u kontakt s najmanje sedam banaka i jednim financijskim ulagačem od kojih su njih troje izrazili početni interes. Svega je dvoje pristupilo fazi dubinske analize, no nijedan nije dao ponudu.

         (19)  Svi potencijalni konkurenti, čak i ako nisu bili službeno pozvani, mogli su sudjelovati u postupku nadmetanja koji je bio u tijeku te je tržište bilo obaviješteno o potrazi za kupcem, za što se pobrinuo SEB – savjetnik za ulaganja kojemu je Danska povjerila zadatak da pronađe kupca za njezin udio u Banci i da upravlja postupkom prodaje (vidjeti bilješku 17).

         (20)  Treba napomenuti da je od te objave vrijednost dionice pala za trećinu. Stoga je 28. lipnja 2017. cijena jedne dionice bila svega 9 DKK. Osim toga, čini se da na kretanje cijene dionice u velikoj mjeri utječe otprilike 40 000 malih privatnih ulagača te se time može objasniti zašto kretanje cijene dionice Banke nije odražavalo njezine poslovne rezultate. Dionice su i nelikvidne (prošle godine trgovalo se samo sa 6 % dioničkog kapitala) pri čemu je ograničen broj dionica koje su u slobodnom optjecaju na burzi (samo 18,52 %) što dodatno smanjuje vjerojatnost da cijena dionice točno odražava stvarnu vrijednost Banke.

         (21)  U toj situaciji država ne bi prodala svoje dionice u banci Vestjysk, ali bi njezin udio nakon izdavanja dionica pao sa 81 % na 23 %. Sav podređeni kapital, uključujući državne hibride, bio bi prijevremeno otkupljen po njegovoj nominalnoj vrijednosti. Konačno, izdavanje novih dionica nadopunilo bi se izdavanjem novog dopunskog kapitala u iznosu od 275 milijuna DKK.

         (22)  Rok za dostavu takve konkurentske ponude je 18. srpnja 2017. u 16 sati.

         (23)  Folketingstidende E, Aktstykke 114, 29. lipnja 2017. To je navedeno i u odgovarajućem priopćenju za medije od 12. lipnja 2017.: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/staten-indgaar-aftale-om-salg-af-sine-aktier-i-vestjysk-bank i od 19. lipnja 2017.: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/officielt-tilbud-paa-statens-aktier-i-vestjysk-bank-er-nu-fremsat

         (24)  Komunikacija o primjeni pravila o državnim potporama na mjere vezane za financijske institucije u vezi s tekućom financijskom krizom („Komunikacija o bankarstvu iz 2008.”) (SL C 270, 25.10.2008., str. 8.), Komunikacija o dokapitalizaciji financijskih institucija u trenutačnoj financijskoj krizi: ograničenje potpora na najmanju potrebnu mjeru i mehanizmi osiguranja protiv pretjeranih narušavanja tržišnog natjecanja („Komunikacija o dokapitalizaciji”) (SL C 10, 15.1.2009., str. 2.), Komunikacija Komisije o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u bankarskom sektoru Zajednice („Komunikacija o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti”) (SL C 72, 26.3.2009., str. 1.), Komunikacija Komisije „Povrat održivosti i ocjena mjera restrukturiranja financijskog sektora u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama” („Komunikacija o restrukturiranju”) (SL C 195, 19.8.2009., str. 9.), Komunikacija Komisije o primjeni, počevši od 1. siječnja 2011. godine, pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize („Komunikacija o produljenju iz 2010.”) (SL C 329, 7.12.2010., str. 7.), Komunikacija Komisije o primjeni, počevši od 1. siječnja 2012. godine, pravila o državnim potporama na poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize („Komunikacija o produljenju iz 2011.”) (SL C 356, 6.12.2011., str. 7.), Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. kolovoza 2013. („Komunikacija o bankarstvu iz 2013.”) (SL C 216, 30.7.2013., str. 1.).

         (25)  Treba napomenuti da zahtjevi o raspodjeli tereta koji su bili na snazi u trenutku odobravanja mjera nisu uključivali otpis ili pretvorbu podređenog duga, što je postalo zahtjevom tek nakon što je 1. kolovoza 2013. na snagu stupila Komunikacija o bankarstvu iz 2013.

         (26)  Vidjeti točku 26. Komunikacije o restrukturiranju.

         (27)  Napomena s objašnjenjem od 13. lipnja 2012. službi Glavne uprave za tržišno natjecanje Europske komisije o „otkupima hibridnih vrijednosnih papira koje provode banke koje primaju državnu potporu”.

         (28)  Banka je krajem 2016. imala omjer kredita i depozita od 74 % te se očekuje da će taj omjer 2018. iznositi otprilike 73 %.

         (29)  Bruto umanjenja vrijednosti imovine za portfelje poljoprivrede i ribarstva činila su otprilike 57 %, 68 % i 78 % ukupnog bruto umanjenja vrijednosti imovine 2014., 2015. i 2016.

         (30)  Vidjeti https://ec.europa.eu/agriculture/markets-and-prices/medium-term-outlook_en

         (31)  U tim podacima uzima se u obzir planirano povećanje kapitala u iznosu od 745 milijuna DKK.

         (32)  Deloitte je revidirao 135 obveza po kreditima koje su odgovarale udjelu od 25 % svih obveza po poslovnim kreditima i udjelu od 40 % svih obveza po kreditima u kojima postoje objektivni dokazi o umanjenoj vrijednosti. Banka je ekstrapolirala nalaze te dubinske analize i na temelju određenih pretpostavki došla do dodatnih umanjenja vrijednosti potrebnih za njezin cijeli portfelj.

         (33)  Ti će se ciljevi u slučaju poslovanja sa stanovništvom primijeniti na osnovi portfelja dok će se u slučaju poslovnih klijenata primijeniti na razini odnosa s pojedinačnim klijentom.

         PRILOG

            PISMO NAMJERE (PREDMET SA.34720) DANSKA – PLAN RESTRUKTURIRANJA BANKE VESTJYSK

         1.   POZADINA
         Kraljevina Danska („Danska”) osigurava da banka Vestjysk Bank A/S („banka Vestjysk” ili „Banka”) provede plan restrukturiranja dostavljen 14. lipnja 2017.
         Danska ovime preuzima sljedeće obveze („preuzete obveze”) koje čine sastavni dio navedenog plana restrukturiranja.
         Preuzete obveze proizvode pravni učinak od datuma donošenja odluke Europske komisije („Komisija”) o odobravanju plana restrukturiranja („Odluka”).
         Tekst preuzetih obveza tumači se s obzirom na Odluku i opći okvir prava Unije te upućivanjem na Uredbu Vijeća (EU) 2015/1589 (1).
         Danska osigurava da banka Vestjysk poduzima potrebne mjere kako bi se ispravno i u potpunosti pridržavala ovih preuzetih obveza do kraja razdoblja restrukturiranja.
         2.   DEFINICIJE
         Za potrebe preuzetih obveza sljedeći pojmovi znače:
         1.
               Osnovna regija
            : regija Jutland.
         2.
               Odluka
            : odluka Komisije kojom se odobrava mjera državne potpore i plan restrukturiranja banke Vestjysk u predmetu SA.34720 s datumom od [umetnuti].
         3.
               Datum stupanja na snagu
            : datum donošenja Odluke.
         4.
               Omjer izvora financiranja
            : omjer kreditiranja i stabilnih izvora financiranja u obliku obrtnog kapitala osim obveznica s preostalim dospijećem kraćim od jedne godine.
         5.
               LCR
            : koeficijent likvidnosne pokrivenosti.
         6.
               Povjerenik za praćenje
            : jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba, neovisnih od banke Vestjysk, koje je odobrila Komisija i imenovala banka Vestjysk i koje su dužne pratiti poštuje li banka Vestjysk preuzete obveze.
         7.
               Plan restrukturiranja
            : plan restrukturiranja (poslovni plan kako je ažuriran i dostavljen Komisiji u lipnju 2017.) banke Vestjysk koji je odobren Odlukom.
         8.
               Povrat na kapital (ROE)
            : povrat na kapital nakon oporezivanja.
         9.
               Povrat na kapital na razini klijenta
            : povrat na kapital prije oporezivanja na razini odnosa s klijentom izračunan na temelju transferne cijene financiranja u skladu s dospijećem usklađenim s troškom financiranja i prilagođenim za troškove rizika. Taj izračun uključuje prosjek svih kredita ponderiranih količinom s jednim klijentom; mogu se uzeti u obzir i drugi poslovi ili bankovne transakcije s naknadom koje pridonose profitabilnosti odnosa s istim klijentom tako da se novim kreditom može ostvariti niži povrat ako je nadoknađen prihodima drugih poslova ili bankovnih transakcija s naknadom.
         10.
               Državni hibridi
            : podređene obveznice koje je upisala Danska (na danskom: hybrid kernekapital udstedt under bankpakke II).
         Za potrebe preuzetih obveza jednina tih pojmova uključuje množinu (i obrnuto), osim ako je u preuzetim obvezama navedeno drukčije.
         3.   OPĆENITO

                     3.1.

                     Danska se obvezuje tijekom provedbe razdoblja restrukturiranja osigurati ispunjavanje preuzetih obveza u cijelosti.

                     3.2.

                     Razdoblje restrukturiranja završava 31. prosinca 2018. pod uvjetom da banka Vestjysk ostvari povrat na kapital od [7 – 11] % na temelju završnih revidiranih godišnjih financijskih izvještaja za 2018., a ako se takav povrat na kapital ne ostvari 2018., ono završava 31. prosinca 2019. na temelju završnog izvješća povjerenika za praćenje s obzirom na preuzete obveze koje se primjenjuju u toj godini. Preuzete obveze primjenjuju se tijekom razdoblja restrukturiranja, osim ako je predviđeno drukčije.

               4.   RESTRUKTURIRANJE BANKE VESTJYSK: KAPITALIZACIJA I URAVNOTEŽIVANJE KREDITNOG PORTFELJA

                     4.1.

                     Banka Vestjysk tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja održava kapital na razini koji je u najmanjoj mjeri jednakovrijedan višoj od sljedeće dvije vrijednosti: i. 2 % ukupnog iznosa izloženosti riziku; i ii. 325 milijuna DKK iznad iznosa zbroja potreba solventnosti i zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj na temelju primjenjivih zakona i propisa.

                     4.2.

                     Banka Vestjysk tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja pridržava se sljedećih likvidnosnih zahtjeva:

                                 —

                                 banka Vestjysk održava LCR na razini od najmanje 100 % mjereno u skladu s primjenjivim zakonima i propisima,

                                 —

                                 banka Vestjysk održava višak likvidnosne pokrivenosti na razini od najmanje 50 % zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost na temelju primjenjivih zakona i propisa,

                                 —

                                 banka Vestjysk održava omjer izvora financiranja na razini od najviše 1 mjereno u skladu s primjenjivim zakonima i propisima.

                     4.3.

                     Veličina bilance banke Vestjysk za 2017. nije viša od one za 2016., a ona za 2018. ne premašuje iznos od 20 300 milijuna DKK i za 2019. iznos od 21 000 milijuna DKK (ako je primjenjivo).

                     4.4.

                     Banka Vestjysk uravnotežuje svoje kreditiranje u razdoblju restrukturiranja kako slijedi:

                                 —

                                 neto kreditiranje uključujući jamstva sektora nekretnina u bilo kojem trenutku ne iznosi više od 25 % ukupnog neto kreditiranja (krediti klijentima) uključujući jamstva.

                     4.5.

                     Neto kreditiranje mjereno kao prosječno godišnje neto kreditiranje poljoprivrede, lova, šumarstva i ribarstva na dan 31. prosinca u bilo kojoj godini ne prelazi svoj udio koji je imalo na dan 31. prosinca 2016. (tj. 20 % ukupnih kredita klijentima kako je prethodno utvrđeno) ako je, i u mjeri u kojoj je, takvo prekomjerno neto kreditiranje posljedica kreditiranja novih klijenata ili povećanja takvog kreditiranja postojećim klijentima.

                     4.6.

                     Banka Vestjysk ne pruža novo kreditiranje klijentima izvan osnovne regije, osim ako klijent osigura financiranje iz vlastitih sredstava u iznosu od najmanje [35 – 45] % i ako je zajam osiguran kolateralom. Banka Vestjysk ne pruža novo kreditiranje koje se odnosi na imovinu izvan Danske.

                     4.7.

                     Velike izloženosti:
                     banka Vestjysk ne smije preuzeti nikakvu izloženost kreditnom riziku prema novim klijentima ako bilo koja takva izloženost sama po sebi u bilo kojem trenutku čini više od 10 % ukupnog kapitala.

               5.   MJERE PRAĆENJA POSLOVANJA I KORPORATIVNO UPRAVLJANJE

                     5.1.

                     Zabrana preuzimanja: banka Vestjysk obvezuje se da neće steći udio ni u kakvom poduzeću, bez obzira na to radi li se o prijenosu imovine ili udjela. Navedenom zabranom preuzimanja obuhvaćena su poduzeća koja imaju pravni oblik trgovačkog društva i skup imovine koji čini poslovnu jedinicu.

                                 i.

                                    Izuzeće: banka Vestjysk može steći udjele u poduzećima ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

                                             a.

                                             kupoprodajna cijena koju je platila banka Vestjysk za bilo koje preuzimanje niža je od 0,01 % bilance (2) banke Vestjysk na datum stupanja na snagu Odluke (3); i

                                             b.

                                             kumulativne kupoprodajne cijene koje je banka Vestjysk platila za sva takva preuzimanja od datuma stupanja na snagu Odluke do kraja razdoblja restrukturiranja niže su od 0,025 % bilance banke Vestjysk na datum stupanja na snagu Odluke;

                                             c.

                                             preuzimanje je izravna posljedica prethodnih ugovornih obveza prema trećim stranama koje su postojale prije ove Odluke ili regulatornih obveza ili ako je ono potrebno u skladu s konačnom i obveznom odlukom javnog tijela o banci Vestjysk.

                                 ii.

                                    Aktivnosti koje nisu obuhvaćene zabranom preuzimanja: zabranom preuzimanja nisu obuhvaćena preuzimanja i. koja se provode u redovitom bankarskom poslovanju pri upravljanju postojećim potraživanjima prema društvima u teškoćama, uključujući pretvorbu postojećeg duga u instrumente kapitala; ili ii. koja su dio redovitih aktivnosti riznice.

                     5.2.

                     Oglašavanje: banka Vestjysk ne smije upotrebljavati dodijeljene mjere potpore ili bilo koje prednosti koje zbog njih uživa za potrebe oglašavanja.

               6.   RESTRUKTURIRANJE UPRAVLJANJA RIZIKOM BANKE VESTJYSK

                     6.1.

                     Banka će dodatno poboljšati i centralizirati upravljanje rizikom za svoje glavne klijente uspostavom centraliziranog odjela za poslovno bankarstvo.

                     6.2.

                     Ukupni periodični operativni troškovi (rashodi za osoblje, podružnice, administrativne i ostale operativne troškove) i troškovi amortizacije banke Vestjysk ne prelaze iznos od [435 – 475] milijuna DKK 2017., [420 – 460] milijuna DKK 2018. i [405 – 445] milijuna DKK 2019. (ako je primjenjivo) (te iznose treba povećati za bilo koji iznos koji je posljedica dodatnih zahtjeva nametnutih banci Vestjysk na temelju primjenjivih zakona ili propisa uključujući, bez ograničenja, porez na dohodak (na danskom: lønsumsafgift)).

               7.   POVRAT DRŽAVNIH POTPORA

                     7.1.

                     Banka Vestjysk obvezuje se u potpunosti otkupiti svoje državne hibride po nominalnoj vrijednosti zajedno sa svim obračunatim kamatama u skladu s primjenjivim zakonima i propisima, u roku od šest mjeseci od datuma stupanja na snagu Odluke.

               8.   OBVEZE U POGLEDU KREDITNIH I CJENOVNIH POLITIKA

                     8.1.

                     Banka Vestjysk učinit će sljedeće:

                                 8.1.1.

                                 U 2017., 2018. i 2019. (ako je primjenjivo) povjereniku za praćenje predstavit će izvješće u obrascu priloženom ovoj Odluci, u kojem se prikazuje raspodjela povrata na kapital prije oporezivanja koji se odnosi na poslovne klijente Banke (što uključuje sve MSP-ove), a za poslovanje sa stanovništvom prosječnu bruto dobit s ocjenama kreditne kvalitete kako je navedeno u odjeljku 8.1.6.

                                 8.1.2.

                                 U 2018. i, ako je primjenjivo, 2019. pripremit će strategiju kojom se prikazuje kako će se povećati profitabilnost odnosa Banke s klijentima. Ta strategija mora biti dovoljno detaljna i u njoj se moraju pojasniti, među ostalim, ciljani segmenti klijenata, predložene mjere za povećanje prihoda (uključujući mogućnost prekida nezadovoljavajućih odnosa s klijentima).

                                 8.1.3.

                                 U godini 2018. odredit će cijenu svakog novog kredita (novim kreditom smatra se svaki novi posao koji nije povezan s postojećim transakcijama) upotrebom primjerenog unutarnjeg alata za određivanje cijena ili, u slučaju izloženosti poslovanju sa stanovništvom, upotrebom primjerenih unutarnjih smjernica za određivanje cijena i centraliziranog prikaza kojim se prikazuje da se smjernicama za određivanje cijena podupire bruto prosječna dobit po klijentu u iznosu od najmanje [2 800 – 3 300] DKK na temelju standardiziranog uzorkovanog niza. Određivanje cijena za nove kredite poslovnim klijentima smatrat će se primjerenim ako se novim kreditom pridonosi postizanju pozitivnog povrata na kapital na razini klijenta u iznosu od najmanje [8 – 12] % prije oporezivanja 2018.

                                 8.1.4.

                                 Od 2019. nadalje (ako je primjenjivo) osigurat će da se, u mjeri u kojoj je to zakonski moguće, za svaki odnos s klijentom (a ne samo za nove kredite) cijena određuje u skladu s prethodno navedenom odredbom 8.1.3. Nemogućnost da se dokaže postojanje pozitivnog povrata na kapital na razini klijenta u iznosu od najmanje [8 – 12] % prije oporezivanja za pojedinačne odnose s poslovnim klijentima kojima se premašuje izloženost u iznosu od [2,2 – 2,7] milijuna DKK u trenutku određivanja cijene dovest će do povećanja kreditne dokumentacije koja se šalje Upravnom odboru koji je službeno odobrava na temelju obrazložene odluke.
                                 Ako ukupni iznos izuzeća za sve odnose s poslovnim klijentima, neovisno o njihovoj veličini, koji ne ispunjavaju navedenu zahtijevanu stopu premaši [2 – 3] % revidirane neto kreditne izloženosti Banke (na kraju prethodne financijske godine) unutar te financijske godine, banka Vestjysk, u mjeri u kojoj je to zakonski moguće, i. u odnosu na poslovne klijente, osigurava smanjenje iznosa neto kreditne izloženosti prema poslovnim klijentima koji ne ispunjavaju navedenu zahtijevanu stopu za [18 – 25] % u usporedbi s prethodnom financijskom godinom te ii. u odnosu na poslovanje sa stanovništvom, osigurava povećanje prosječne bruto dobiti za [4 – 8] % s trenutačne razine od [2 800 – 3 300] DKK na najmanju razinu od [2 800 – 3 300] DKK.

                                 8.1.5.

                                 U svrhu tih izračuna za poslovne klijente, novi krediti imat će kreditnu dokumentaciju kojom se dokazuje povrat na kapital izračunan na razini klijenta prije sklapanja posla za pojedinačni kredit ili drugu izloženost prema jednom klijentu, uključujući posao ili bankovne transakcije s naknadom. Prethodno navedeni novi krediti imaju kreditnu dokumentaciju kojom se dokazuje povrat na kapital izračunan na razini klijenta prije sklapanja posla u trenutku donošenja odluke o kreditu i za svaku financijsku godinu nakon toga.

                                 8.1.6.

                                 Kreditni poslovi koji nisu obuhvaćeni tim režimom politike određivanja cijena: predmeti restrukturiranja (s ocjenom kreditne kvalitete (na danskom: udlånsbonitet) 1 i 2c u skladu s općim sustavom za klasifikaciju klijenata DFSA-e) za koje je pripremljen plan restrukturiranja ili oporavka (na danskom: kredithandlingsplan) te sve transakcije na tržištu novca.

               9.   MEHANIZAM PRILAGODBE

                     9.1.

                     Ako ciljevi navedeni u odjeljku 4.3. nisu ostvareni u određenoj godini zbog nepredvidljivih okolnosti koje su izvan kontrole banke i ako je razlika između stvarnih rezultata i ciljeva veća od 7 %, Danska Komisiji predstavlja prijedlog koji sadržava obrazloženje i popravne mjere za osiguravanje usklađenosti s ciljevima u budućnosti ili primjerene kompenzacije, ili prijedlog kojim se predlažu alternativne mjere usmjerene na postizanje iste svrhe početnih ciljeva koji nisu ispunjeni.

               10.   IZVJEŠĆIVANJE

                     10.1.

                     Danska osigurava stalno praćenje potpune i pravilne provedbe plana restrukturiranja te potpune i pravilne provedbe svih preuzetih obveza iz ovog pisma namjere.

                     10.2.

                     Povjerenik za praćenje Komisiji podnosi polugodišnja izvješća o kretanju plana restrukturiranja i prethodno navedenih obveza do kraja razdoblja restrukturiranja. Referentni datumi za podnošenje polugodišnjih izvješća su 31. prosinca i 30. lipnja. Polugodišnja izvješća prosljeđuju se u roku od dva mjeseca od datuma izvješćivanja svake godine tijekom razdoblja restrukturiranja. Završnim izvješćem za referentni datum 31. prosinca 2019. (ako je primjenjivo) obuhvaća se cijela 2019. godina.

               11.   POVJERENIK ZA PRAĆENJE

                     11.1.

                     Danska imenuje povjerenika za praćenje čiji je mandat podnositi Komisiji izvješća o usklađenosti Danske i Banke s preuzetim obvezama.

                     11.2.

                     Povjerenik za praćenje neovisan je od Banke i posjeduje nužne kvalifikacije za izvršavanje svojega mandata, primjerice, kao investicijska banka ili konzultant ili revizor, i ne nalazi se u sukobu interesa tijekom cijelog razdoblja izvršavanja svojega mandata.

                     11.3.

                     Povjerenika plaća Banka na način kojim se ne sprječava neovisno i učinkovito ispunjenje povjerenikova mandata.

            Imenovanje povjerenika za praćenje

                     11.4.

                     Danska u roku od najviše četiri tjedana nakon datuma stupanja na snagu Odluke podnosi Komisiji na odobrenje popis s dvije osobe ili više osoba koje Danska predlaže za imenovanje kao povjerenika za praćenje pri čemu Danska navodi kojem kandidatu daje prednost. Taj prijedlog sadržava dovoljno informacija na temelju kojih Komisija provjerava ispunjavaju li predloženi povjerenici prethodno utvrđene zahtjeve, pri čemu te informacije uključuju:

                                 i.

                                 cjelovit opis predloženog mandata u koji je uključeno sve što je potrebno kako bi se povjereniku omogućilo ispunjavanje njegovih dužnosti u skladu s ovim preuzetim obvezama;

                                 ii.

                                 nacrt plana rada u kojem se opisuje način na koji povjerenik za praćenje namjerava izvršavati zadatke koji su mu dodijeljeni.

                     11.5.

                     Komisija ima diskrecijsko pravo odobriti ili odbaciti predložene povjerenike te odobriti predloženi mandat koji može biti predmet izmjena koje ona smatra potrebnima kako bi povjerenik ispunio svoje obveze. Ako je odobreno samo jedno ime, Danska imenuje ili se pobrine da se imenuje osoba ili institucija koja je odabrana za povjerenika, u skladu s mandatom koji je odobrila Komisija. Ako je odobreno više imena, Danska među njima slobodno odabire koga će imenovati za povjerenika. Povjerenika se imenuje u roku od jednog tjedna od odobrenja Komisije, u skladu s mandatom koji je Komisija odobrila.

                     11.6.

                     Ako su svi predloženi povjerenici odbijeni, Danska dostavlja imena još najmanje dvije osobe ili institucije u roku od jednog tjedna od trenutka u kojem je obaviještena o odbijanju.

                     11.7

                     Ako Komisija odbije i sve dodatno predložene povjerenike, Komisija nominira povjerenika kojega Danska imenuje, ili se pobrine da se on imenuje, u skladu s povjereničkim mandatom koji je odobrila Komisija.

            Dužnosti i obveze povjerenika za praćenje

                     11.8.

                     Povjerenik preuzima svoje utvrđene dužnosti kako bi osigurao poštovanje preuzetih obveza. Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev povjerenika, Danske ili Banke, povjereniku dati bilo kakve naredbe ili upute kako bi se osiguralo poštovanje preuzetih obveza. Banka i Danska nisu ovlaštene davati upute povjereniku.

                     11.9.

                     Povjerenik za praćenje:

                                 i.

                                 predlaže Komisiji detaljan plan rada u kojem opisuje kako namjerava pratiti poštovanje preuzetih obveza. To izvješće treba dostaviti najkasnije do 31. prosinca 2017.;

                                 ii.

                                 prati poštovanje preuzetih obveza o čemu podnosi tromjesečna izvješća;

                                 iii.

                                 predlaže mjere koje smatra nužnima kako bi se osiguralo da Danska i Banka poštuju preuzete obveze.

            Dužnosti i obveze Danske i Banke

                     11.10.

                     Banka se obvezuje da će pružiti i pobrinuti se da njezini savjetnici pruže povjereniku za praćenje svu suradnju, pomoć, upravljačku i administrativnu potporu te informacije koje povjerenik za praćenje opravdano može trebati za izvršavanje svojih zadaća.

            Smjena, otpuštanje i ponovno imenovanje povjerenika

                     11.11.

                     Ako povjerenik prestane izvršavati svoje funkcije u skladu s preuzetim obvezama, kao i zbog bilo kojeg drugog valjanog razloga, uključujući i izloženost tog povjerenika sukobu interesa:

                     11.12.

                     Komisija može, nakon što sasluša povjerenika za praćenje, zatražiti od Danske da toga povjerenika smijeni; ili

                     11.13.

                     Danska može smijeniti povjerenika uz prethodno odobrenje Komisije.

                     11.14.

                     Ako je povjerenik smijenjen, od povjerenika se može tražiti da nastavi izvršavati svoju funkciju sve do stupanja na dužnost novog povjerenika kojemu smijenjeni povjerenik prenosi sve važne informacije. Novi povjerenik za praćenje imenuje se u skladu s postupkom iz odredaba 11.4. – 11.7.

                     11.15.

                     Osim smjenjivanja, povjerenik prestaje djelovati tek nakon što ga Komisija otpusti s njegovih dužnosti nakon što su ispunjene sve preuzete obveze koje su povjereniku bile povjerene. Međutim, ako se nakon toga pokaže da odgovarajuće popravne mjere možda nisu bile u potpunosti i ispravno provedene, Komisija može u bilo kojemu trenutku zahtijevati ponovno imenovanje povjerenika.

            (1)  Uredba Vijeća (EU) od 13. srpnja 2015. kojom se utvrđuju detaljna pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

            (2)  Radi pojašnjenja, za potrebe navedene preuzete obveze veličina bilance jednaka je ukupnoj imovini banke Vestjysk.

            (3)  Radi pojašnjenja, ako je dobiveno odobrenje Komisije za ukidanje zabrane preuzimanja, bilanca banke Vestjysk na datum stupanja na snagu preuzetih obveza izračunava se tako da uključuje i imovinu stečenih subjekata ili stečenu imovinu na datum preuzimanja.