title: Pravilnik o sigurnosti i zaštiti u Europskom parlamentu – Odluka Predsjedništva od 15. siječnja 2018.

text:
               2.3.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 79/3

         PRAVILNIK O SIGURNOSTI I ZAŠTITI U EUROPSKOM PARLAMENTU
   Odluka Predsjedništva
   od 15. siječnja 2018.
   (2018/C 79/04)

      Sadržaj

               POGLAVLJE 1.:

            OPĆE ODREDBE
            5

               Članak 1.

            Definicije
            5

               Članak 2.

            Svrha
            6

               Članak 3.

            Područje primjene
            6

               Članak 4.

            Uredi zastupnika
            6

               Članak 5.

            Načela
            7

               Članak 6.

            Organizacija
            7

               Članak 7.

            Zadaće Glavne uprave za sigurnost i zaštitu
            7

               Članak 8.

            Ovlašteno osoblje
            8

               Članak 9.

            Obavljanje zadaća osoblja Glavne uprave za sigurnost i zaštitu
            8

               Članak 10.

            Obveza poštovanja pravila i obveza suradnje
            8

               Članak 11.

            Delegiranje zadaća ugovaratelju
            9

               POGLAVLJE 2.:

            STANJE PRIPRAVNOSTI
            9

               Članak 12.

            Razine stanja pripravnosti
            9

               Članak 13.

            Odluka o razini stanja pripravnosti
            9

               Članak 14.

            Komunikacija o razinama stanja pripravnosti
            10

               POGLAVLJE 3.:

            SPREČAVANJE SIGURNOSNIH INCIDENATA
            10

               Članak 15.

            Procjena rizika
            10

               Članak 16.

            Kontrola pristupa
            10

               Članak 17.

            Osobna zaštita
            10

               POGLAVLJE 4.:

            ODGOVOR NA SIGURNOSNE INCIDENTE
            11

               Članak 18.

            Sumnja na sigurnosni incident
            11

               Članak 19.

            Nastupanje sigurnosnog incidenta
            11

               Članak 20.

            Izvješće o sigurnosnom incidentu
            11

               POGLAVLJE 5.:

            SLUŽBENO ORUŽJE
            11

               Članak 21.

            Opća načela
            11

               Članak 22.

            Odobrenje za nošenje službenog oružja
            12

               Članak 23.

            Dodjeljivanje i upotreba službenog oružja
            12

               Članak 24.

            Prisutnost naoružanog vanjskog zaštitarskog osoblja u prostorima Parlamenta
            12

               Članak 25.

            Posljedice izvlačenja ili upotrebe službenog oružja - Obavješćivanje i pomoć
            12

               POGLAVLJE 6.:

            PROVEDBA
            12

               Članak 26.

            Provedba usklađenosti sa sigurnosnim mjerama
            12

               POGLAVLJE 7.:

            SIGURNOSNE I DODATNE ISTRAGE
            13

               Članak 27.

            Sigurnosne istrage
            13

               Članak 28.

            Dodatne istrage
            13

               Članak 29.

            Istražne mjere u kontekstu dodatnih istraga
            14

               POGLAVLJE 8.:

            ZAVRŠNE ODREDBE
            15

               Članak 30.

            Povezivanje s državama članicama domaćinima i trećim zemljama domaćinima, nacionalnim tijelima, drugim institucijama Unije i međunarodnim tijelima
            15

               Članak 31.

            Mehanizam za podnošenje pritužbi za zastupnike u Europskom parlamentu
            15

               Članak 32.

            Provedbena pravila
            15

               Članak 33.

            Stavljanje izvan snage
            15

               Članak 34.

            Stupanje na snagu i objava
            15
         PREDSJEDNIŠTVO EUROPSKOG PARLAMENTA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 232.,
   uzimajući u obzir Protokol br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije priložen Ugovorima, a posebno njegove članke 1. i 18.,
   uzimajući u obzir Poslovnik Europskog parlamenta, a posebno njegov članak 25. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Sigurnosni cilj Parlamenta jest omogućiti pravilno funkcioniranje Parlamenta na način da se održi red i osigura sigurno i zaštićeno okruženje u prostorima Parlamenta te adekvatna razina fizičke zaštite osoba, zgrada i imovine u slučaju prijetnji.

               (2)

               Parlament treba težiti postizanju adekvatne razine sigurnosti za osobe, zgrade i imovinu, uz ostvarivanje dobre ravnoteže između sigurnosti i pristupačnosti.

               (3)

               Sigurnost i zaštita u Parlamentu trebaju se temeljiti na načelima zakonitosti, razmjernosti, odgovornosti i učinkovitosti.

               (4)

               Pitanja sigurnosti i zaštite trebala bi se uzeti u obzir pri razvoju i provedbi svih politika Parlamenta.

               (5)

               Obveza Parlamenta da postupa s pažnjom uključuje dužnu pažnju pri poduzimanju svih razumnih koraka za provedbu sigurnosnih mjera kako bi se spriječila razumno predvidiva šteta po osobe iz članka 3. stavka 2., prostore Parlamenta i njegovu fizičku imovinu.

               (6)

               Parlament je sklopio sporazume s vladama Belgije, Luksemburga i Francuske kojima se potvrđuje da je Parlament odgovoran za sigurnost unutar vlastitih prostora.

               (7)

               Parlament je s vladom Belgije potpisao memorandum o razumijevanju o sigurnosnim provjerama te bi mogao sklopiti slične sporazume s drugim državama članicama.

               (8)

               Aktualne prakse u institucijama Unije, državama članicama i drugim međunarodnim organizacijama pokazale su da je sustav stanja pripravnosti najdjelotvorniji način da se zajamči da će se kao odgovor na procijenjenu razinu rizika poduzeti primjerene i proporcionalne sigurnosne mjere. Sustav stanja pripravnosti za Parlament, koji je uveden Odlukom Predsjedništva od 16. prosinca 2002., potrebno je preispitati i pojednostaviti kako bi se njime moglo na fleksibilniji i učinkovitiji način odgovoriti na sigurnosne prijetnje.

               (9)

               Države članice domaćini i treće zemlje domaćini trebale bi moći ovlastiti Parlament da osigura naoružanu zaštitu za predsjednika dok se nalazi na njihovu teritoriju te držanje vatrenog oružja radi zaštite osoba u vlastitim prostorima.

               (10)

               Pitanja povezana s iskaznicama za pristup uređena su posebnom Odlukom Predsjedništva donesenom na temelju članka 116.a stavka 1. Poslovnika Europskog parlamenta.

               (11)

               Pri provedbi ove Odluke Parlament bi trebao zajamčiti zaštitu privatnosti i osobnih podataka u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (1),

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   POGLAVLJE 1.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.

               „sigurnost” znači očuvanje fizičkog integriteta osoba, zgrada ili imovine;

               2.

               „sigurnosni incident” znači bilo kakva aktualna ili neposredna prijetnja sigurnosti koja uključuje nasilje, vandalizam, sabotažu, krađu ili druge radnje koje su obuhvaćene kaznenim pravom, ali isključuje slučajeve više sile;

               3.

               „sigurnosna prijetnja” znači događaj ili osoba za koje se može razumno očekivati da će negativno utjecati na sigurnost ako se na njih ne reagira ili ih se ne stavi pod kontrolu;

               4.

               „veći sigurnosni incident” znači sigurnosni incident za koji se može razumno očekivati da će rezultirati gubitkom života, ozbiljnom ozljedom ili stradanjem, znatnim oštećenjem imovine Parlamenta ili ometanjem osnovnih operativnih kapaciteta Parlamenta;

               5.

               „red” znači situacija u kojoj je moguće neometano odvijanje parlamentarnih aktivnosti, poštovanje dostojanstva Parlamenta, održavanje sigurnosti u prostorima Parlamenta i funkcioniranje opreme Parlamenta;

               6.

               „prijetnja redu” znači događaj ili osoba za koje se može razumno očekivati da će negativno utjecati na red u Parlamentu ako se na njih ne reagira ili ih se ne stavi pod kontrolu;

               7.

               „zaštita” znači prevencija nesreća i djelovanje u slučaju nesreće, prevencija požara i djelovanje u slučaju požara, kao i prva pomoć te evakuacija zgrada;

               8.

               „hitnost” znači potreba za brzim djelovanjem u slučaju sigurnosnog incidenta;

               9.

               „sigurnosni rizik” znači kombinacija potencijalnih posljedica sigurnosne prijetnje i povezane vjerojatnosti njihove pojave;

               10.

               „kontrola rizika” znači bilo koja sigurnosna mjera za koju se može razumno očekivati da će učinkovito smanjiti sigurnosni rizik zahvaljujući prevenciji, ublažavanju ili izbjegavanju sigurnosnog incidenta;

               11.

               „prevencija rizika” znači sigurnosna mjera za koju se može razumno očekivati da će smanjiti vjerojatnost nastanka sigurnosnog incidenta;

               12.

               „ublažavanje rizika” znači sigurnosna mjera za koju se može razumno očekivati da će ublažiti posljedice sigurnosnog incidenta;

               13.

               „područje ograničenog pristupa” znači područje za koje je pristup ograničen uporabom elektroničkih čitača propusnica, elektroničkih brava ili drugih uređaja;

               14.

               „imovina” znači sva pokretna imovina u prostorima Parlamenta;

               15.

               „prostori” znači svi objekti Parlamenta, uključujući zgrade, urede, dvorane i druga područja, kao i područja u kojima su smješteni komunikacijski i informacijski sustavi u kojima Parlament obavlja stalne ili privremene aktivnosti;

               16.

               „stanje pripravnosti” znači niz sigurnosnih mjera čija je svrha osigurati određenu razinu zaštite koja je razmjerna sigurnosnoj prijetnji;

               17.

               „standardne sigurnosne mjere” znači niz sigurnosnih mjera koje se primjenjuju za svaku od razina stanja pripravnosti i koje su usklađene s odgovarajućim sigurnosnim mjerama koje se primjenjuju u drugim institucijama Unije na istoj razini stanja pripravnosti;

               18.

               „neobavezne sigurnosne mjere” znači niz dodatnih mjera koje Parlament može primijeniti za svaku od razina stanja pripravnosti kako bi se učinkovitije i fleksibilnije odgovorilo na rizike za koje se utvrdi da prijete Parlamentu.

         Članak 2.
   Svrha
   Svrha je ove Odluke:

               —

               uspostaviti pravni okvir u pogledu sigurnosti u Parlamentu, što uključuje osnovna načela koja su primjenjiva u području sigurnosti,

               —

               uspostaviti pravni okvir u pogledu zaštite u Parlamentu, i

               —

               definirati organizaciju i odgovornosti kada je riječ o sigurnosti u Parlamentu te zadaće sigurnosnih tijela Parlamenta.

         Članak 3.
   Područje primjene
   1.   Ova se Odluka primjenjuje u svim prostorima Parlamenta unutar i izvan Unije. U slučaju da Parlament dijeli prostore s drugim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, ova se Odluka provodi uz konzultaciju s dotičnim drugim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije.
   2.   Ne dovodeći u pitanje posebne odredbe koje se odnose na određene skupine osoblja, ova se Odluka primjenjuje na zastupnike, osoblje Parlamenta, pružatelje usluga i njihovo osoblje, na stažiste i na sve osobe koja imaju pristup prostorima Parlamenta.
   3.   Ne dovodeći u pitanje nacionalno pravo, ova se Odluka primjenjuje izvan prostora Parlamenta na osoblje koje je Parlament zadužio za osobnu zaštitu predsjednika, u situacijama povezanima s tom zaštitom.
   4.   Ova se Odluka ne primjenjuje na pitanja kibersigurnosti.
   5.   Ova se Odluka ne primjenjuje na obradu i zaštitu povjerljivih podataka, uz iznimku postupka sigurnosne provjere i istraga mogućih kršenja povjerljivosti.
   6.   Ova se Odluka ne primjenjuje na upravljanje poslovnim kontinuitetom, kako je odobrilo Predsjedništvo 9. svibnja 2016.
   7.   Ova se Odluka ne primjenjuje na sigurnost zastupnika ili osoblja Parlamenta na službenim putovanjima, uz iznimku predsjednika.
   8.   Ova se Odluka ne primjenjuje na pravila o iskaznicama za pristup u smislu članka 116.a Poslovnika Parlamenta.
   Članak 4.
   Uredi zastupnika
   Pristup Glavne uprave za sigurnost i zaštitu (DG SAFE) uredu koji je dodijeljen zastupniku ograničen je na sprečavanje sigurnosnih incidenata i na djelovanje u slučaju sigurnosnih incidenata, kako je predviđeno u člancima 18., 19. i od 27. do 29. ove Odluke.
   Članak 5.
   Načela
   1.   Provedba ove Odluke mora biti u skladu s Ugovorima, a posebice s Poveljom o temeljnim pravima i Protokolom br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, te s primjenjivim propisima nacionalnog prava.
   2.   Mjerama koje se poduzimaju u skladu s ovom Odlukom ne dovode se u pitanje nadležnosti tijela kaznenog progona država članica, Poslovnik Parlamenta, Statut zastupnika u Europskom parlamentu te članak 86. i Prilog IX. Pravilnika o osoblju.
   3.   U slučajevima za koje ova Odluka ne sadržava posebne odredbe, Parlament u svojim prostorima i zgradama u svrhe zaštite, a posebno zaštite od požara, primjenjuje propise država članica u kojima se oni nalaze.
   4.   Sigurnost i zaštita u Parlamentu temelje se na načelima zakonitosti, razmjernosti, odgovornosti i učinkovitosti.
   5.   Načelo zakonitosti znači da pri provedbi ove Odluke treba djelovati strogo u okviru pravnog okvira i poštovati pravne zahtjeve.
   6.   Svaka sigurnosna mjera usmjerena na fizičku osobu provodi se otvoreno, osim u slučaju da se može razumno očekivati da bi to oslabilo njezin učinak. Osobe kojima je sigurnosna mjera namijenjena unaprijed se obavještava o razlozima za mjeru i vjerojatnom učinku mjere, osim u slučaju da se može razumno očekivati da će učinak mjere biti oslabljen pružanjem takvih informacija. U tom slučaju, osoba kojoj je sigurnosna mjera namijenjena obavješćuje se kada prestane rizik od oslabljivanja učinka sigurnosne mjere.
   7.   Primjena ovlasti od strane sigurnosnih tijela kao i intenzitet pojedinačnih intervencija u sklopu sigurnosne mjere moraju biti razmjerni sigurnosnom riziku.
   Članak 6.
   Organizacija
   1.   U skladu s člankom 22. stavkom 5. Poslovnika Parlamenta, predsjednik je odgovoran za sigurnost u Parlamentu.
   2.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu, pod nadležnošću glavnog tajnika, brine se za sigurnost i zaštitu u prostorima Parlamenta u skladu s ovom Odlukom. Glavni tajnik može glavnom direktoru za sigurnost i zaštitu izdati upute da bi se osigurala sigurnost i zaštita.
   3.   Predsjednik može zadužiti osoblje za provedbu svojih uputa u cilju ponovne uspostave sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta u posebnoj situaciji.
   4.   U slučaju da zastupnik ometa normalan rad plenarne sjednice, glavni tajnik može zatražiti intervenciju Glavne uprave za sigurnost i zaštitu u slučaju da su donesene mjere iz članka 165. stavka 3. Poslovnika Europskog parlamenta.
   5.   Glavnu upravu za sigurnost i zaštitu u njezinu radu podupire Upravljački odbor za upravljanje sigurnošću.
   Članak 7.
   Zadaće Glavne uprave za sigurnost i zaštitu
   1.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu radi sljedeće:

               —

               osigurava odgovarajuću razinu sigurnosti, zaštite i reda kao i zaštitu osoba, zgrada i imovine na način da sprječava i odgovara na incidente u vezi sa sigurnošću i zaštitom u prostorima Parlamenta,

               —

               primjenjuje dosljedan i integriran pristup, uz pružanje odgovarajućih razina zaštite za osobe, zgrade i imovinu razmjerno utvrđenim rizicima,

               —

               potiče i jača kulturu sigurnosti u Parlamentu, osigurava učinkovitu sigurnost, unapređuje upravljanje sigurnošću u Parlamentu, dodatno osnažuje umreženost i suradnju s relevantnim tijelima na razini Unije i na nacionalnoj i međunarodnoj razini te unapređuje praćenje i nadzor sigurnosnih mjera,

               —

               organizira osobnu zaštitu za predsjednika,

               —

               razvija sveobuhvatnu metodologiju procjene rizika, provodi analize i procjene rizika te glavnom tajniku preporučuje mjere koje su potrebne za sprečavanje ili ublažavanje rizika povezanih s identificiranim sigurnosnim incidentima ili prijetnjama te nadzire provedbu tih mjera,

               —

               uključena je u naručivanje i evaluaciju sigurnosne opreme ili arhitektonskih planova vezanih za sigurnost. Za konačno odobrenje i ovlaštenje za takvu opremu ili planove potrebno je prethodno se savjetovati s Glavnom upravom za sigurnost i zaštitu.

         2.   Ako je sigurnost ureda za vezu Europskog parlamenta pod nadležnosti ili upravom drugih institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, Glavna uprava za sigurnost i zaštitu provjerava je li razina sigurnosti barem ekvivalentna onoj u Parlamentu.
   3.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu kontaktna je točka za osnovne sigurnosne provjere i sigurnosna odobrenja za zastupnike, na njihov zahtjev, i za dotično osoblje te osigurava potrebnu komunikaciju s nadležnim nacionalnim tijelima, razmjenu informacija s drugim institucijama Unije i provedbu unutarnjeg postupka u vezi s obradom zahtjeva. Takvi postupci moraju biti u skladu s relevantnim bilateralnim dogovorima sklopljenim između Parlamenta i sigurnosnih tijela država članica te s međuinstitucijskim sporazumima sklopljenim između Parlamenta i drugih institucija Unije.
   4.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu glavnom tajniku preporučuje odgovarajuću razinu stanja pripravnosti kao mjeru predostrožnosti ili kao odgovor na prijetnje i incidente koji utječu na sigurnost u Parlamentu, kao i mjere koje su potrebne za upravljanje takvim situacijama.
   5.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu glavnom tajniku predlaže sigurnosnu strategiju.
   Članak 8.
   Ovlašteno osoblje
   1.   Samo osoblju za koje je to pojedinačno odobrio glavni tajnik, a koji delegira tu ovlast glavnom direktoru za sigurnost i zaštitu, smiju se povjeriti, u skladu s njihovim posebnim dužnostima te u razdoblju u kojem te dužnosti izvršavaju, ovlasti za poduzimanje jedne ili više sljedećih mjera:

               (a)

               nošenje i korištenje službenog oružja;

               (b)

               provođenje sigurnosnih istraga;

               (c)

               provođenje dodatnih istraga.

         2.   Kao odgovor na posebne situacije te u okvirima ove Odluke i provedbenih pravila, glavni direktor za sigurnost i zaštitu može izdati upute koje se primjenjuju na svo osoblje koje obavlja određene zadaće te kojima se utvrđuju odobrene sigurnosne mjere.
   Članak 9.
   Obavljanje zadaća osoblja Glavne uprave za sigurnost i zaštitu
   1.   Osoblje Glavne uprave za sigurnost i zaštitu ne treba zatražiti pojedinačne naredbe svojih nadređenih u vezi s odabirom sigurnosnih mjera ako to nije moguće zbog hitnosti, pod uvjetom da su te mjere obuhvaćene ovom Odlukom.
   2.   Članovi osoblja Glavne uprave za sigurnost i zaštitu ne smiju biti stavljeni u nepovoljan položaj zbog obavljanja svojih dužnosti, osim u slučaju da su prekoračili svoje ovlasti ili upute ili prekršili zakon.
   Članak 10.
   Obveza poštovanja pravila i obveza suradnje
   1.   Poštovanje ove Odluke i njenih provedbenih pravila, kao i mjera koje ovlašteno osoblje poduzima radi njihove primjene, obvezno je.
   2.   Svi članovi osoblja, uključujući pružatelje usluga i njihovo osoblje, kao i stažisti te posjetitelji i gosti, moraju na zahtjev surađivati s Glavnom upravom za sigurnost i zaštitu u sklopu obavljanja njezinih zadaća.
   3.   Nepoštovanje ove Odluke i njenih provedbenih pravila, kao i mjera poduzetih radi njihove primjene, može dovesti do pokretanja disciplinskih mjera u skladu s Ugovorima, člancima 11. i 166. Poslovnika Parlamenta i s Pravilnikom o osoblju, te do ugovornih sankcija ili pravnih koraka u okviru nacionalnih zakona i propisa.
   Članak 11.
   Delegiranje zadaća ugovaratelju
   Dodatne zadaće u području sigurnosti i zaštite koje Parlament ne može izravno obavljati zbog pravnih, tehničkih ili operativnih razloga mogu se delegirati trećoj strani u skladu s unutarnjim pravilima i postupcima Parlamenta. Takve zadaće između ostalog mogu uključivati pretraživanje uz pomoć posebno obučenih pasa, elektroničko pretraživanje, protupožarne mjere, rukovanje opasnim materijalima i predmetima, uklanjanje napuštenih ili opasnih vozila i pomoć vanjskog zaštitarskog osoblja tijekom posebnih događaja. Međutim, takve zadaće ostaju pod isključivom nadležnosti Parlamenta.
   POGLAVLJE 2.

      STANJE PRIPRAVNOSTI

   Članak 12.
   Razine stanja pripravnosti
   1.   Stanja pripravnosti klasificiraju se po bojama. BIJELA označava najnižu razinu prijetnje; ŽUTA, NARANČASTA i CRVENA označavaju povećane razine prijetnje:

               —

               „BIJELA” razina stanja pripravnosti na snazi je kada u Parlamentu nije utvrđena konkretna prijetnja ili incident koji utječe na sigurnost,

               —

               „ŽUTA” razina stanja pripravnosti na snazi je kada su uočene prijetnje ili dođe do incidenata koji utječu na sigurnost, a koji bi mogli negativno utjecati na Parlament ili njegovo funkcioniranje,

               —

               „NARANČASTA” razina stanja pripravnosti na snazi je kada su uočene prijetnje ili dođe do incidenta koji utječu na sigurnost u Parlamentu te su usmjereni na Parlament, njegovo funkcioniranje ili aktivnosti, čak i ako meta, cilj ili vrijeme napada nisu poznati,

               —

               „CRVENA” razina stanja pripravnosti na snazi je u slučaju prijetnje neposrednim napadom koji utječe na sigurnost i koji je izričito usmjeren na Parlament ili njegovo funkcioniranje.

         2.   Prije donošenja provedbenih mjera iz članka 32. o razinama stanja pripravnosti, glavni tajnik usmenim putem obavještava Predsjedništvo o predviđenim mjerama.
   Članak 13.
   Odluka o razini stanja pripravnosti
   1.   Na prijedlog glavnog tajnika te vodeći računa o preporukama Glavne uprave za sigurnost i zaštitu predsjednik radi sljedeće:

               (a)

               uz savjetovanje s drugim institucijama Unije čiji se prostori nalaze u istoj državi članici, s drugim relevantnim tijelima Unije i državama članicama domaćinima te trećim zemljama domaćinima, donosi odluku o razinama stanja pripravnosti i mjestima rada na koje se primjenjuju;

               (b)

               donosi odluku o tome trebaju li se poduzeti neobavezne sigurnosne mjere, te koje su to mjere;

               (c)

               obavještava članove Predsjedništva o svakoj odluci donesenoj u skladu s ovim člankom.

         2.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu, pod nadležnošću glavnog tajnika, radi sljedeće:

               (a)

               provodi odluke o razini stanja pripravnosti u prostorima Parlamenta;

               (b)

               u hitnim slučajevima donosi odluke utvrđene u stavku 1. točkama (a) i (b). Glavni direktor za sigurnost i zaštitu po poduzimanju tih mjera što je prije moguće o tome obavještava predsjednika i glavnog tajnika i obrazlaže te mjere;

               (c)

               neprekidno prati sigurnosne prijetnje i rizike u svrhu ocjene primjerenosti razine stanja pripravnosti koja je na snazi.

         3.   Voditelji ureda za vezu Parlamenta odgovorni su za provođenje odluke o stanju pripravnosti u svojem uredu za vezu.
   4.   U hitnom slučaju voditelji ureda za vezu Parlamenta mogu poduzeti dodatne sigurnosne mjere u skladu s ovom Odlukom. Glavnog tajnika i glavnog direktora za sigurnost i zaštitu obavještava se o tim mjerama bez odgode.
   Članak 14.
   Komunikacija o razinama stanja pripravnosti
   1.   Razina stanja pripravnosti u javnim prostorima navodi se pomoću signalizacijskog sustava klasificiranog po bojama.
   2.   U slučaju promjene razine stanja pripravnosti predsjednik obavještava sve zastupnike i osoblje Parlamenta o mjerama koje utječu na aktivnosti Parlamenta. Ostale institucije Unije i odgovarajuća nacionalna tijela također se obavještavaju o poduzetim mjerama.
   POGLAVLJE 3.

      SPREČAVANJE SIGURNOSNIH INCIDENATA

   Članak 15.
   Procjena rizika
   Kako bi se spriječili sigurnosni incidenti, Glavna uprava za sigurnost i zaštitu radi sljedeće:

               —

               procjenjuje sigurnosni rizik svojstven određenim funkcijama koje obavlja osoblje Glavnog tajništva Parlamenta te sigurnosni rizik za osobe u prostorima Parlamenta,

               —

               u suradnji s relevantnim glavnim upravama procjenjuje sigurnosni rizik za prostore i imovinu Parlamenta,

               —

               glavnom tajniku ili nadležnoj službi predlaže odgovarajuće mjere kako bi se zajamčila sigurnost događaja koji se organiziraju u prostorima Parlamenta ili u njihovoj blizini.

         Članak 16.
   Kontrola pristupa
   1.   U cilju sprječavanja sigurnosnih incidenata Glavna uprava za sigurnost i zaštitu može obavljati sigurnosne provjere svih osoba, uključujući zastupnike, predmeta i stvari prije njihova ulaska te dok se nalaze u prostorima Parlamenta, a može posebno raditi sljedeće:

               —

               provjeriti identitet svake osobe koja želi ući u Parlament ili se već nalazi u njemu,

               —

               provoditi sigurnosne provjere osoba izvan Parlamenta prije no što im se odobri pristup prostorima Parlamenta kako bi se utvrdilo predstavljaju li sigurnosnu prijetnju,
               U tu se svrhu Glavna uprava za sigurnost i zaštitu, osiguravajući usklađenost sa zakonodavstvom koje je na snazi u području zaštite osobnih podataka, može služiti svakim izvorom informacija dostupnim Parlamentu, uzimajući u obzir pouzdanost takvih izvora, te pristupiti relevantnim podatcima koje je Parlament pohranio u vezi s danim osobama,

               —

               vizualnim i tehničkim sredstvima na ulazima u Parlament izvršiti pregled osoba, vozila, opreme i robe. Takve provjere mogu uključivati osobnu prtljagu i poštanske pošiljke,

               —

               upotrebljavati sustav kontrole pristupa prostorima Parlamenta za osobe i vozila,

               —

               zabilježiti ulazak i izlaz osoba, vozila, robe i opreme iz prostora Parlamenta i područja ograničenog pristupa u prostorima Parlamenta,

               —

               spriječiti neovlaštene osobe, vozila i robu da uđu u prostore Parlamenta.

         2.   U slučaju nepoštovanja mjera utvrđenih u stavku 1. pristup prostorima Parlamenta može biti uskraćen.
   Članak 17.
   Osobna zaštita
   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu poduzima odgovarajuće operativne mjere kako bi zajamčila osobnu zaštitu predsjednika, u koordinaciji s Kabinetom predsjednika i Službom Parlamenta za protokol te u suradnji s tijelima države članice domaćina ili treće zemlje domaćina. Nakon procjene rizika koju provodi Glavna uprava za sigurnost i zaštitu predsjednik može naložiti da se drugim osobama, uključujući zastupnike, osigura osobna zaštita u prostorima Parlamenta.
   POGLAVLJE 4.

      ODGOVOR NA SIGURNOSNE INCIDENTE

   Članak 18.
   Sumnja na sigurnosni incident
   1.   U slučaju opravdane sumnje na sigurnosni incident Glavna uprava za sigurnost i zaštitu poduzima sve mjere potrebne za provjeru. U slučaju opravdane sumnje na veći sigurnosni incident glavni direktor za sigurnost i zaštitu odmah obavještava glavnog tajnika, koji zatim može posebno naložiti Glavnoj upravi za sigurnost i zaštitu da provjeri zgrade i imovinu Parlamenta. Pri obavljanju te dužnosti Glavna uprava za sigurnost i zaštitu može surađivati s nacionalnim tijelima.
   2.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu odmah obavještava glavnog tajnika o poduzetim mjerama. Ako su u navedeno uključeni i zastupnici, glavni tajnik obavještava predsjednika.
   Članak 19.
   Nastupanje sigurnosnog incidenta
   1.   U slučaju da dođe do sigurnosnog incidenta Glavna uprava za sigurnost i zaštitu poduzima sve potrebne mjere kako bi zaustavila incident na učinkovit način. U tom pogledu ona posebno može poduzeti sljedeće mjere:

               —

               mjere usmjerene na osobe koje predstavljaju sigurnosnu prijetnju, npr. uskratiti takvoj osobi pristup, narediti joj da napusti prostore Parlament ili je udaljiti s prostora Parlamenta,

               —

               mjere usmjerene na predmete koji predstavljaju sigurnosnu prijetnju, što uključuje oduzimanje, uklanjanje, odlaganje i prijenos takvih predmeta nacionalnim tijelima,

               —

               mjere koje su potrebne za neposrednu zaštitu osoba koje se nalaze u prostorima Parlamenta, što se posebno odnosi na izdavanje obveznih uputa za korisnike zgrade. Nakon poduzimanja takvih mjera ovlašteno osoblje bez odgađanja o tome obavještava svoje nadređene i iščekuje daljnje upute,

               —

               provjere prostora Parlamenta, uključujući pristup uredima zastupnika, ako su te provjere potrebne kako bi se spriječio, odgodio ili zaustavio sigurnosni incident.

         2.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu poduzima sve mjere potrebne kako bi se sačuvali dokazi koji se odnose na sigurnosne incidente u Parlamentu, po potrebi u suradnji s nacionalnim tijelima.
   3.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu odmah obavještava glavnog tajnika o poduzetim mjerama. Ako su u navedeno uključeni i zastupnici, glavni tajnik obavještava predsjednika.
   Članak 20.
   Izvješće o sigurnosnom incidentu
   U slučaju većeg sigurnosnog incidenta ili hitnog slučaja Glavna uprava za sigurnost i zaštitu izrađuje izvješće sa sažetim opisom incidenta. Izvješće se dostavlja glavnom tajniku. Ako je u incident uključen zastupnik, glavni tajnik izvješće dostavlja predsjedniku.
   POGLAVLJE 5.

      SLUŽBENO ORUŽJE

   Članak 21.
   Opća načela
   Dodjeljivanje, nošenje, skladištenje i upotreba službenog oružja mora biti u skladu s ovom Odlukom, njezinim provedbenim mjerama i relevantnim odredbama:

               —

               nacionalnog prava države članice domaćina ili treće zemlje domaćina na čijem se teritoriju nalazi mjesto rada ili drugi prostori Parlamenta,

               —

               bilo kojeg drugog nacionalnog zakonodavstva koje je mjerodavno u određenom slučaju, na primjer kada zaštitarsko osoblje prati predsjednika izvan država članica domaćina ili trećih zemalja domaćina,

               —

               međunarodnog javnog prava.

         Članak 22.
   Odobrenje za nošenje službenog oružja
   Samo ovlašteno osoblje i osobe koje su iznimno ovlaštene u skladu s člankom 24. mogu dok su na dužnosti nositi i upotrebljavati službeno oružje. Osim u slučajevima obuhvaćenima člankom 24., oružje mora biti službeno oružje koje je izdao Parlament na pojedinačnoj osnovi i ne smije se razmjenjivati među kolegama, osim u hitnim slučajevima.
   Članak 23.
   Dodjeljivanje i upotreba službenog oružja
   Članovi osoblja ovlašteni za nošenje i upotrebu službenog oružja smiju koristiti to oružje samo u samoobrani ili radi zaštite drugih osoba od neposredne smrtne opasnosti ili opasnosti nastanka ozbiljne ozljede, bilo da se radi o stvarnoj opasnosti ili onoj za koju se opravdano smatra da je stvarna, ili radi sprječavanja počinjenja teškog kaznenog djela koje uključuje ozbiljnu opasnost po život. Njihova reakcija mora biti razmjerna onom što je potrebno da bi obranili sebe i druge. Ovlašteno osoblje mora se kao takvo predstaviti i jasno upozoriti o namjeri da upotrijebi službeno oružje, osim u slučaju da se time neopravdano izlaže riziku, da druge osobe dovodi u smrtnu opasnost ili opasnost nastanka ozbiljne ozljede, ili da je to očito neprimjereno ili beskorisno s obzirom na okolnosti incidenta.
   Članak 24.
   Prisutnost naoružanog vanjskog zaštitarskog osoblja u prostorima Parlamenta
   1.   Šefove država i vlada te predstavnike institucija Unije ili određenih međunarodnih organizacija (2) mogu pratiti dva vanjska naoružana zaštitara. Predsjednik, na prijedlog glavnog tajnika i uzimajući u obzir preporuku Glavne uprave za sigurnost i zaštitu, može odobriti prisutnost dodatnog vanjskog naoružanog zaštitarskog osoblja za takva izaslanstva te može također odobriti da druge posjetitelje prati vanjsko naoružano zaštitarsko osoblje.
   2.   Svi zahtjevi za upućivanje vanjskog naoružanog zaštitarskog osoblja moraju se napismeno i pravodobno dostaviti glavnom direktoru Glavne uprave za sigurnost i zaštitu. Prije bilo kakvog odobrenog upućivanja, Glavna uprava za sigurnost i zaštitu tom vanjskom naoružanom zaštitarskom osoblju priopćuje konkretne uvjete upućivanja i pravila postupanja.
   3.   Glavnog tajnika obavještava se o svakom upućivanju vanjskog naoružanog zaštitarskog osoblja u prostorima Parlamenta.
   Članak 25.
   Posljedice izvlačenja ili upotrebe službenog oružjaObavješćivanje i pomoć
   1.   Svaki član osoblja koji izvuče ili upotrijebi službeno oružje bez odgode o tome obavještava glavnog direktora za sigurnost i zaštitu te priprema pisano izvješće o incidentu. Glavni direktor za sigurnost i zaštitu odmah obavještava glavnog tajnika o incidentu, koji potom obavještava predsjednika. Glavni tajnik odmah pokreće internu istragu o incidentu te obavještava predsjednika o rezultatima istrage.
   2.   Glavni tajnik osigurava da svaki član osoblja koji izvuče ili upotrijebi službeno oružje pri obavljanju svojih dužnosti može koristiti potrebnu liječničku ili psihološku pomoć.
   POGLAVLJE 6.

      PROVEDBA

   Članak 26.
   Provedba usklađenosti sa sigurnosnim mjerama
   1.   Ako je to potrebno kako bi se ponovo uspostavio red u prostorima Parlamenta ili eliminirao sigurnosni incident, osoblje Glavne uprave za sigurnost i zaštitu kojemu je povjerena ta dužnost može se koristiti razmjernom silom, u okviru ograničenja ove Odluke, a posebno odredaba o upotrebi službenog oružja, kako bi se provela usklađenost sa sigurnosnim mjerama.
   2.   Pri obavljanju svojih dužnosti osoblje Glavne uprave za sigurnost i zaštitu koristi se, u najvećoj mogućoj mjeri, drugim dostupnim sredstvima prije nego što pribjegne upotrebi sile ili službenog oružja u skladu s ovom Odlukom i mjerodavnim nacionalnim pravom.
   3.   Postupanje po naredbi nadređene osobe o upotrebi sile ili službenog oružja koje je rezultiralo smrću ili teškom ozljedom osobe ne može se koristiti kao obrana u slučaju disciplinskih ili pravnih postupaka ako je takva naredba očito nezakonita ili predstavlja jasno kršenje sigurnosnih normi, a dotični član osoblja imao je priliku odbiti je izvršiti. Nadređene osobe koje izdaju takve nezakonite naredbe podliježu disciplinskom postupku.
   POGLAVLJE 7.

      SIGURNOSNE I DODATNE ISTRAGE

   Članak 27.
   Sigurnosne istrage
   1.   Nakon obavješćivanja glavnog tajnika Glavna uprava za sigurnost i zaštitu može provesti sigurnosne istrage, u okviru istraga o sigurnosnim incidentima, kako bi ubuduće spriječila slične incidente.
   Ako se sigurnosne istrage tiču zastupnika, potrebno je tražiti prethodno odobrenje predsjednika.
   2.   Sigurnosne istrage mogu obuhvaćati samo sljedeće mjere:

               —

               provjera evidencije ulazaka i izlazaka, videonadzora, komunikacije i sličnih podataka kao što je navedeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001 i drugih izvora informacije,

               —

               prethodne provjere,

               —

               uzimanje izjava od osoba koje mogu razjasniti činjenice,

               —

               osiguranje dokaza i mjesta incidenta,

               —

               provođenje mjera nadzora.

         3.   Osoblje ovlašteno za obavljanje sigurnosnih istraga mora postupati objektivno i nepristrano.
   4.   Glavna uprava za sigurnost i zaštitu obavještava glavnog tajnika o sigurnosnim istragama koje se provode u okviru istraga o sigurnosnim incidentima.
   Članak 28.
   Dodatne istrage
   1.   Nakon obavješćivanja glavnog tajnika i ne dovodeći u pitanje ovlasti drugih nadležnih službi ni upute koje su im dane, Glavna uprava za sigurnost i zaštitu na zahtjev unutarnjih tijela može provesti dodatne istrage o postupanju osoba, koje mogu dovesti do upravnih, disciplinskih, građanskih ili kaznenih postupaka. Za dodatne istrage koje zatraže vanjska tijela potrebno je prethodno odobrenje glavnog tajnika.
   Ako se takve dodatne istrage tiču zastupnika, potrebno je tražiti prethodno odobrenje predsjednika.
   2.   Dodatne istrage moguće je provoditi samo na zahtjev unutarnjeg ili vanjskog tijela nadležnog za upravni, disciplinski, građanski ili kazneni postupak, osim u slučajevima kada, zbog hitnosti, takav zahtjev još nije službeno zaprimljen.
   U takvim slučajevima mjere koje se mogu poduzeti ograničene su na osiguranje dokaza, koji se dokumentiraju u izvješću iz članka 29. stavka 6.
   3.   Tijelo koje traži dodatnu istragu precizira taj nalog tako što definira ciljeve istrage i mjere koje je potrebno poduzeti.
   4.   U sklopu dodatne istrage Glavna uprava za sigurnost i zaštitu smije samo:

               —

               pružati pomoć ili podršku pri istrazi koju je pokrenuo predsjednik u vezi sa zastupnikom u skladu s člankom 166. Poslovnika Parlamenta,

               —

               pružati pomoć ili podršku pri istrazi koju je pokrenulo tijelo za imenovanje kako bi se provjerilo krši li član osoblja ili bivši član osoblja obveze utvrđene u članku 86. Pravilnika o osoblju,

               —

               pružati pomoć ili podršku pri istrazi koju je nadležni dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja pokrenuo u vezi s postupanjem pružatelja usluga i njihovog osoblja koji imaju pristup zgradama, imovini ili informacijama kojima barata Parlament,

               —

               pružati pomoć ili podršku pri istrazi o gubitku ili neovlaštenoj objavi povjerljivih informacija Unije koju je pokrenuo predsjednik ako taj gubitak ili neovlaštena objava uključuju zastupnika, ili koju je pokrenuo glavni tajnik ako taj gubitak ili neovlaštena objava uključuju bilo koju drugu osobu, u skladu s člankom 14. Odluke Predsjedništva od 15. travnja 2013. o Pravilima o postupanju Europskog parlamenta s povjerljivim informacijama,

               —

               surađivati s tijelima kaznenog progona država članica tijekom njihovih istraga, što uključuje protuobavještajne i protuterorističke mjere,

               —

               surađivati s Europskim uredom za borbu protiv prijevara u skladu s praktičnim dogovorima postignutima s tim uredom,

               —

               surađivati s tijelima država članica domaćina i trećih zemalja domaćina pri praktičnom provođenju njihovih istraga.

         Članak 29.
   Istražne mjere u kontekstu dodatnih istraga
   1.   Istražne mjere koje Glavna uprava za sigurnost i zaštitu poduzima u kontekstu dodatnih istraga ograničene su s obzirom na dobiveni nalog i odgovarajući opseg istražnih ovlasti nadležnog unutarnjeg ili vanjskog tijela. Nadležno tijelo u mjeri u kojoj je to moguće izričito navodi zadatke koje je potrebno izvršiti.
   2.   U tom pogledu i pod tim uvjetima Glavna uprava za sigurnost i zaštitu može:

               —

               osigurati mjesto incidenta i dokaze,

               —

               tražiti pomoć bilo kojeg dužnosnika ili drugog službenika Parlamenta ili vanjske stranke s kojom Parlament ima ugovor,

               —

               prikupiti izjave svih osoba koje mogu razjasniti činjenice,

               —

               pristupiti svim prostorima u objektima ili mjestima rada Parlamenta koji ne podliježu posebnim propisima te provoditi provjere na licu mjesta, što uključuje i osobne predmete,

               —

               pristupiti dokumentima i relevantnim informacijama u mjeri u kojoj je to potrebno za istragu.

         3.   Podatci koji su proslijeđeni ili prikupljeni tijekom dodatnih istraga, bez obzira u kojem su obliku, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne.
   4.   Obavijesni razgovori mogu biti snimljeni u video ili audio obliku pod uvjetom da je osoba koju se ispituje o tome unaprijed obaviještena i da su poduzete sve potrebne i primjerene mjere kako bi se osigurala povjerljivost osobnih podataka.
   5.   Osobe koje su predmet istrage ili osobe za koje se u tijeku istrage ustanovi moguća osobna umiješanost odmah se obavještava o istrazi. Pružanje tih informacija može se odgoditi ako bi ono moglo ugroziti istragu ili u slučajevima koji zahtijevaju uporabu istražnih radnji koje potpadaju pod nadležnost nacionalnih sudskih tijela i koji zahtijevaju zadržavanje potpune tajnosti za potrebe istrage.
   6.   Po završetku istrage Glavna uprava za sigurnost i zaštitu podnosi izvješće glavnom tajniku. U tom se izvješću navode relevantne činjenice i okolnosti te se prema potrebi predlažu mjere sigurnosti i zaštite koje bi trebalo poduzeti. Zaključci koji se odnose na imenovanu osobu ne smiju biti doneseni prije no što se toj osobi da mogućnost da iznese svoje primjedbe u vezi s činjenicama koje se na njih odnose.
   7.   Glavni tajnik prosljeđuje izvješće unutarnjem ili vanjskom tijelu koje je zatražilo istragu. Ako su u navedeno uključeni i zastupnici, glavni tajnik dostavlja kopiju izvješća predsjedniku.
   POGLAVLJE 8.

      ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 30.
   Povezivanje s državama članicama domaćinima i trećim zemljama domaćinima, nacionalnim tijelima, drugim institucijama Unije i međunarodnim tijelima
   Ne dovodeći u pitanje nadležnosti i odgovornosti drugih parlamentarnih službi, Glavna uprava za sigurnost i zaštitu osigurava vanjsko povezivanje sa:

               (a)

               odjelima za sigurnost i zaštitu drugih institucija, tijela, ureda i agencija Unije kada je riječ o pitanjima koja se odnose na sigurnost i zaštitu osoba, zgrada i imovine u Parlamentu;

               (b)

               službama država članica, trećih zemalja te međunarodnih organizacija i tijela koje se bave pitanjima sigurnosti, zaštite, obavještajnim pitanjima i procjenama prijetnji, uključujući nacionalna tijela sigurnosti, kada je riječ o svim pitanjima koja se odnose na sigurnosti i zaštitu u Parlamentu;

               (c)

               policijom, vatrogasnim i drugim hitnim službama kada je riječ o svim rutinskim i hitnim pitanjima koja utječu na sigurnost i zaštitu u Parlamentu; i

               (d)

               odjelima za sigurnost i zaštitu drugih institucija, tijela, ureda i agencija Unije te međunarodnih tijela u cilju razmjene najboljih praksi i promicanja koordinacije, ako je to primjereno, uključujući i u području obuke vlastitog osoblja.

         Članak 31.
   Mehanizam za podnošenje pritužbi za zastupnike Europskog parlamenta
   Zastupnik koji smatra da ova Odluka na njega nije pravilno primijenjena može predsjedniku na to skrenuti pozornost. Predsjednik ispituje problem i ako smatra potrebnim poduzima odgovarajuće radnje.
   Članak 32.
   Provedbena pravila
   Glavni tajnik Europskog parlamenta može donijeti provedbena pravila za ovu Odluku.
   Članak 33.
   Stavljanje izvan snage
   Pravila o sigurnosti koje je Predsjedništvo donijelo u svojim odlukama od 1. i 3. listopada 2001., 16. prosinca 2002. i 25. veljače 2004. stavljaju se izvan snage.
   Članak 34.
   Stupanje na snagu i objava
   Ova Odluka stupa na snagu 17. ožujka 2018.

      (1)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

      (2)  Europsko vijeće, Vijeća ministara EU-a, Europska komisija, Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD), Europska središnja banka, NATO, MMF, UN, Svjetska banka, WTO.


title: Odluka Vijeća (EU) 2018/319 od 27. veljače 2018. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije na 26. sjednici Odbora za reviziju Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz u pogledu određenih izmjena Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu i njezinih dodataka

text:
               5.3.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 62/10

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/319
   od 27. veljače 2018.
   o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije na 26. sjednici Odbora za reviziju Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz u pogledu određenih izmjena Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu i njezinih dodataka
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Unija je pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. („Konvencija COTIF”), u skladu s Odlukom Vijeća 2013/103/EU (1).

               (2)

               Sve države članice, uz iznimku Cipra i Malte, primjenjuju Konvenciju COTIF.

               (3)

               Odbor za reviziju Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) („Odbor za reviziju”) osnovan je u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (c) Konvencije COTIF. Očekuje se da će Odbor za reviziju, na svojoj 26. sjednici koja se treba održati od 27. veljače do 1. ožujka 2018., odlučiti o određenim izmjenama Konvencije COTIF kao i određenih njezinih dodataka, i to dodataka E (Jedinstvena pravila o Ugovoru o korištenju infrastrukture u međunarodnom željezničkom prometu – CUI), F (Jedinstvena pravila o vrednovanju tehničkih standarda i donošenju jedinstvenih tehničkih propisa primjenjivih na željeznička sredstva namijenjena korištenju u međunarodnom prometu – APTU) i G (Jedinstvena pravila o tehničkom odobravanju željezničkih sredstava koja se koriste u međunarodnom prometu – ATMF).

               (4)

               Na svojoj 26. sjednici Odbor za reviziju također treba odlučiti o donošenju novog Dodatka H o sigurnom upravljanju vlakovima u međunarodnom prometu.

               (5)

               Cilj je izmjena poslovnika Odbora za reviziju ažurirati određene odredbe slijedom pristupanja Unije Konvenciji COTIF u 2011., osobito u pogledu odredaba kojima se uređuje pravo glasa regionalnih organizacija i utvrđivanje kvoruma.

               (6)

               Cilj izmjena Konvencije COTIF jest poboljšavanje i olakšavanje postupka za reviziju Konvencije COTIF radi dosljedne i brze provedbe izmjena Konvencije COTIF i njezinih dodataka te radi sprečavanja negativnih učinaka trenutačno dugog postupka revizije, među kojima su opasnost od unutarnje neusklađenosti između izmjena koje je donio Odbor za reviziju i izmjena koje je donijela Opća skupština OTIF-a, te od vanjskih neusklađenosti, osobito neusklađenosti s pravom Unije.

               (7)

               Cilj je izmjena Dodatka E (CUI) pojasniti područje primjene Jedinstvenih pravila za CUI kako bi se osiguralo da se ta pravila sustavnije primjenjuju za svoju svrhu, tj. u međunarodnom željezničkom prometu kao na primjer u teretnim koridorima ili međunarodnim putničkim vlakovima.

               (8)

               Cilj je izmjena dodataka F (APTU) i G (ATMF) postići usklađenost između pravila OTIF-a i pravila Unije, osobito nakon što je Unija 2016. donijela četvrti željeznički paket.

               (9)

               Namjena je novog Dodatka H poboljšati interoperabilnost izvan granica Unije na temelju koncepta usklađenih kriterija za izdavanje, od strane državnih tijela, potvrda o sigurnosti za željezničke prijevoznike kao dokaza da željeznički prijevoznici mogu sigurno upravljati vlakovima u odgovarajućoj državi članici.

               (10)

               Većina je predloženih izmjena u skladu s pravom i strateškim ciljevima Unije te bi ih stoga Unija trebala podržati. O pojedinim izmjenama potrebno je dodatno raspravljati u okviru Unije te bi ih stoga trebalo odbiti na 26. sjednici Odbora za reviziju.

               (11)

               Stajalište Unije na 26. sjednici Odbora za reviziju trebalo bi se stoga temeljiti na tekstu priloženom ovoj Odluci,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije na 26. sjednici Odbora za reviziju, osnovanog Konvencijom o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999., temelji se na tekstu priloženom ovoj Odluci.
   2.   Predstavnici Unije u Odboru za reviziju mogu dogovoriti manje izmjene dokumenata iz teksta priloženog ovoj Odluci bez daljnje odluke Vijeća.
   Članak 2.
   Nakon donošenja, odluka Odbora za reviziju objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. veljače 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

      PRIVITAK
      1.   UVOD
      Glavno tajništvo OTIF-a sazvalo je 26. sjednicu Odbora za reviziju COTIF-a 99 koja će se održati u Bernu u Švicarskoj od 27. veljače do 1. ožujka 2018. Dokumenti povezani s točkama dnevnog reda dostupni su na internetskim stranicama OTIF-a na sljedećoj poveznici: http://otif.org/en/?page_id=126
      2.   KOMENTARI NA TOČKE DNEVNOG REDA

         1. točka dnevnog reda – Početak sastanka i utvrđivanje kvoruma

         Dokumenti: nisu dostupni

         Nadležnost: Unija (dijeljena nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: nije utvrđeno

         Stajalište: nije izraženo

         2. točka dnevnog reda – Biranje predsjednika i potpredsjednika

         Dokumenti: nisu dostupni

         Nadležnost: Unija (dijeljena nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: države članice

         Stajalište: nije izraženo

         3. točka dnevnog reda – Donošenje dnevnog reda

         Dokumenti: LAW-17125-CR 26/3.1

         Nadležnost: Unija (dijeljena i isključiva nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: Unija

         Stajalište: u korist prihvaćanja nacrta dnevnog reda

         4. točka dnevnog reda – Izmjena poslovnika

         Dokumenti: LAW-17125-CR 26/4

         Nadležnost: Unija (dijeljena i isključiva nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: Unija

         Stajalište: Podržati predložene nacrte izmjena Poslovnika Odbora za reviziju OTIF-a, uz iznimku sljedećih točaka:

                  a.

                  u članku 9. stavku 2. Poslovnika trebalo bi biti utvrđeno: „Razdoblje traje 12 tjedana ako je dokument podnesen na sva tri radna jezika.”; i

                  b.

                  izmjena članka 9. stavka 4. Poslovnika o glasovanju u nedostatku jezičnih verzija odbija se.

            Trenutačna verzija poslovnika Odbora za reviziju prethodi pristupanju Unije COTIF-u. Stoga su neke odredbe zastarjele pa ih treba ažurirati. Konkretno, odredbe o pravima glasa Unije i postizanju kvoruma (članci 4., 20. i 21.) moraju se izmijeniti kako bi bile u skladu s člankom 38. COTIF-a i Sporazumom EU-a i OTIF-a.

         5. točka dnevnog reda – Djelomična revizija osnovne Konvencije: izmjena postupka za reviziju COTIF-a

         Dokumenti: LAW-17126-CR 26/5

         Nadležnost: Unija (dijeljena nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: države članice

         Stajalište: Podržati donošenje predložene revizije članka 34. Konvencije kako bi se propisao rok (36 mjeseci) za stupanje na snagu izmjena dodataka koje donese Opća skupština, uključujući odredbu o fleksibilnosti kako bi se omogućilo produljenje tog roka u pojedinačnim slučajevima o kojima Opća skupština odluči većinom propisanom u članku 14. stavku 6. COTIF-a.
      Cilj je prijedloga poboljšati i olakšati postupak za reviziju COTIF-a s obzirom na dosljednu i brzu provedbu izmjena Konvencije i njezinih dodataka te radi sprečavanja negativnih posljedica trenutačno dugog postupka revizije, među kojima su opasnost od unutarnje nedosljednosti između izmjena koje donese Odbor za reviziju i izmjena koje donese Opća skupština te od vanjske nedosljednosti, osobito neusklađenosti sa zakonodavstvom Unije. U preporuci Tajništva OTIF-a prevladava stajalište relevantne radne skupine koja je radila na ovom pitanju; a to je da bi članovi OTIF-a trebali biti sposobni prenijeti donesene izmjene, među ostalim parlamentarnim postupcima, u roku od tri godine. Prijedlog se čini nužnim za učinkovito funkcioniranje i razvoj OTIF-a.

         6. točka dnevnog reda – Djelomična revizija jedinstvenih pravila za CIM – Izvješće glavnog tajnika OTIF-a

         Dokumenti: LAW-17126-CR 26/6

         Nadležnost: Unija (dijeljena i isključiva nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: Unija (ako bude glasanja)

         Stajalište: Primiti na znanje izvješće glavnog tajnika, iznijeti informacije o relevantnim tekućim aktivnostima i kretanjima, potaknuti dodatan rad na ocjenjivanju sučelja između carinskih i prijevoznih propisa te poduprijeti osnivanje radne skupine pravnih stručnjaka ili alternativnih koordinacijskih aranžmana s postojećim tijelima OTIF-a u pogledu carinskih pitanja i digitalizacije prijevoznih isprava za teret.

         7. točka dnevnog reda – Djelomična revizija jedinstvenih pravila za CUI

         Dokumenti: LAW-17128-CR 26/7.1; LAW-17129-CR 26/7.2

         Nadležnost: Unija (dijeljena nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: države članice

         Stajalište: Podržati prijedloge za izmjene članka 1. stavaka 1. i 2., članka 3. (nova točka aa) i izmjene točaka b), c) i g)), članka 5. stavka 1., članka 5.a stavaka 1. i 2., članka 7. stavka 2., članka 8. stavaka 1. i 2., članka 9. stavka 1. i članka 10. stavka 3. CUI-ja te zatražiti od glavnog tajnika OTIF-a da sve izmjene Jedinstvenih pravila za CUI podnese na odluku Općoj skupštini.
      Cilj je glavne bitne izmjene pojasniti područje primjene Jedinstvenih pravila za CUI tako što će se u članak 3. unijeti definicija „međunarodnog željezničkog prometa” sa značenjem „promet koji zahtijeva upotrebu međunarodne trase vlaka ili upotrebu nekoliko uzastopnih nacionalnih trasa vlaka koje su smještene u najmanje dvije države i koje koordiniraju nadležni upravitelji infrastrukture” te tako što će se u skladu s tim izmijeniti članak 1. (Područje primjene) uz zadržavanje povezanosti s Jedinstvenim pravilima za CIV i CIM.
      Cilj je osigurati da se Jedinstvena pravila za CUI sustavnije primjenjuju za svoju namjenu, tj. međunarodni željeznički promet. Nacrt izmjene, kako je predložen Odboru za reviziju, odgovara kompromisnom tekstu koji je sastavila ad hoc radna skupina u okviru OTIF-a, koja se sastala 10. prosinca 2014., 8. srpnja 2015., 24. studenoga 2015. i 31. svibnja 2016. Komisija je pridonijela rezultatu koji, u skladu s područjem primjene i ciljem COTIF-a, tj. međunarodnim prijevozom, potvrđuje da se Jedinstvena pravila za CUI primjenjuju samo u međunarodnom željezničkom prometu, kako je utvrđeno u novoj definiciji.
      Komisija je ocijenila da su nacrti izmjena članaka 1. i 3., kako ih je predložilo Tajništvo OTIF-a, dosljedni s definicijama i odredbama pravne stečevine Unije u području upravljanja željezničkom infrastrukturom i koordinacije među upraviteljima infrastrukture (tj. članci 40., 43. i 46. Direktive 2012/34/EU (preinaka)).
      Kad je riječ o nacrtu izmjene koji je Tajništvo OTIF-a predložilo za članak 8. (Odgovornost upravitelja), u biti je riječ o redakcijskoj izmjeni koja ne utječe ni na područje primjene ni na bit odredbe. Nacrti izmjena predloženih za članke 9., 3., 5., 5.a, 7. i 10. isključivo su redakcijske izmjene.

         8. točka dnevnog reda – Novi Dodatak H o sigurnom prometovanju vlakova u međunarodnom prometu

         Dokumenti: LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17131-CR26/8.1; LAW-17132-CR 26/8.2

         Nadležnost: Unija (isključiva nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: Unija

         Stajalište:

      Podržati (LAW-17131-CR26/8.1) podnošenje novog Dodatka H COTIF-u o sigurnom upravljanju prometom vlakova u međunarodnom prometu Općoj skupštini na odluku, ali uz sljedeće izmjene (brisanje – prekriženo, dodavanje – podcrtano, prema potrebi):

                  —

                  U članku 2. točki (b): zamijeniti riječi „certifikacijsko tijelo” riječima „tijelo za izdavanje potvrda o sigurnosti”. Tu zamjenu treba dosljedno unijeti u cijelom tekstu. Na njemačkom: „Sicherheitsbescheinigungsbehörde” umjesto „Zertifizierungsbehörde”. Na francuskom: „autorité de certification de sécurité” umjesto „autorité de certification”.

                  —

                  U članku 4. stavku 1.: dodati rečenicu „Tijelo za izdavanje potvrda o sigurnosti i nadzorno tijelo iz članka 6. stavka 1. mogu biti različiti subjekti ili mogu biti dijelovi iste organizacije.”

                  —

                  U članku 6. stavku 1.: dodati rečenicu „Nadzorno tijelo i tijelo za izdavanje potvrda o sigurnosti iz članka 4. stavka 1. mogu biti različiti subjekti ili mogu biti dijelovi iste organizacije.”

                  —

                  U članku 8. stavku 3.: izmijeniti tekst tako da glasi: „Kako bi se na usklađen način proveli zahtjevi ovih Jedinstvenih pravila, prilozi ovim Jedinstvenim pravilima uključuju:

                     […]

                                 […]a)

                                 zajedničku sigurnosnu metodu za zahtjeve za sustav upravljanja sigurnošću koje trebaju primjenjivati tijela za izdavanje potvrda o sigurnosti kad izdaju potvrde o sigurnosti te željeznički prijevoznici i upravitelji infrastrukture kada razvijaju, provode, održavaju i poboljšavaju svoje sustave upravljanja sigurnošću;

                                 […]b)

                                 zajedničku sigurnosnu metodu za nadgledanje koju moraju primjenjivati željeznički prijevoznici […], upravitelji infrastrukture i subjekti zaduženi za održavanje;

                                    c)

                                    nužne poveznice na zajedničku sigurnosnu metodu za evaluaciju i procjenu rizika koju trebaju primjenjivati željeznički prijevoznici, upravitelji infrastrukture i subjekti zaduženi za održavanje kada provode sve tehničke, operativne ili organizacijske izmjene željezničkog sustava;

                                 d)

                                 zajedničku sigurnosnu metodu za nadgledanje koju trebaju primjenjivati nadzorna tijela.”

                  —

                  U članku 2. točki (f), redakcijsko poboljšanje, usklađivanje s terminologijom Unije (njemačka verzija): „‚Eisenbahnsystem’ das Schienennetz in jedem Vertragsstaat, bestehend […] aus Strecken, Bahnhöfen, Drehscheiben und Terminals”.

                  —

                  U članku 7. stavku 4., redakcijsko poboljšanje (njemačka verzija): „Die am Betrieb von Zügen im internationalen Verkehr beteiligten Infrastrukturbetreiber und Eisenbahnunternehmen haben […] ein Sicherheitsmanagementsystem einzurichten und dessen korrekte Anwendung in Übereinstimmung mit diesen Einheitlichen Rechtsvorschriften zu kontrollieren.”

            Dogovoriti da se od glavnog tajnika zatraži da se izmijeni izvješće s obrazloženjem zbog novog Dodatka H te da ga se podnese Općoj skupštini na odobrenje.
      Podržati (LAW-17131-CR26/8.2), radi uvrštavanja novog Dodatka H u COTIF, izmjene članaka 2., 6., 20., 33. i 35. COTIF-a te dogovoriti da se od glavnog tajnika zatraži da ih podnese Općoj skupštini na odluku.
      U nacrtu novog Dodatka H utvrđuju se odredbe za reguliranje sigurnog upravljanja prometom vlakova u međunarodnom prometu u cilju usklađivanja COTIF-a s pravnom stečevinom Unije i potpore interoperabilnosti izvan Europske unije. Predloženi je tekst u skladu s odredbama nove Direktive o sigurnosti (Direktiva (EU) 2016/798) i povezanog sekundarnog zakonodavstva, osim manjih točaka koje bi trebalo riješiti u skladu s prethodno navedenim prijedlozima. Kao što je navedeno, nužno je izmijeniti određene odredbe COTIF-a kako bi se uvrstio novi Dodatak H.

         9. točka dnevnog reda – Djelomična revizija jedinstvenih pravila za ATMF

         Dokumenti: LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17133-CR26/9; LAW-17134-CR26/09-10

         Nadležnost: Unija (isključiva nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: Unija

         Stajalište: Podržati djelomičnu reviziju Jedinstvenih pravila za ATMF, kako ih je predložilo tajništvo OTIF-a, ali uz sljedeće izmjene (brisanje – prekriženo, dodavanje – podcrtano, prema potrebi):

                  —

                  U članku 7. stavku 1.a izmijeniti tekst tako da glasi: „Vozila moraju ispunjavati jedinstvene tehničke propise primjenjive u trenutku podnošenja zahtjeva za pristup, modernizaciju ili obnovu, u skladu s Jedinstvenim pravilima i uzimajući u obzir migracijsku strategiju za primjenu jedinstvenih tehničkih propisa, kako je utvrđena u članku 8. stavku 2.a i članku 8. stavku 4. točki (f) APTU-a, te mogućnosti za odstupanje utvrđene u članku 7.a ATMF-a; ta se usklađenost mora trajno održavati dok je vozilo u upotrebi.

                  —

                     Odbor tehničkih stručnjaka razmatra potrebu za izradu priloga ovim Jedinstvenim pravilima, uključujući odredbe kojima se podnositeljima zahtjeva još prije podnošenja zahtjeva za pristup, modernizaciju ili obnovu vozila pruža veća pravna sigurnost u pogledu tehničkih propisa koje trebaju primijeniti prije podnošenja zahtjeva za pristup, modernizaciju ili obnovu vozila.”

                  —

                  U članku 2. točki (w) izmijeniti definiciju i dosljedno primjenjivati termin „vozila” (svi jezici). Definicija bi trebala glasiti: „„vozila” znači željezničko vozilo na vlastiti pogon ili bez njega koje je prikladno za kretanje svojim vlastitim kotačima po željezničkim prugama.” Direktive o interoperabilnosti (Direktiva (EU) 2016/797). U cijelom tekstu trebalo bi upotrebljavati termin „vozilo/vozila”, a ne termin „željezničko vozilo/vozila”, koji stoji na nekim mjestima.

                  —

                  U članku 5., redakcijsko poboljšanje (njemačka verzija): zamijeniti „Notifikation” s „Notifizierung” u „Jeder Vertragsstaat hat durch […] Notifizierung […].” i zatim u „Die […] Notifizierungen können durch regionale Organisationen, die dem COTIF beigetreten sind, im Namen von Vertragsstaaten, die Mitglied der betreffenden Organisation sind, vorgenommen werden.”

                  —

                  U članku 10., redakcijsko poboljšanje (njemačka verzija): zamijeniti „Verzeichnis” s „Dossier” u „Wenn eine neue Betriebszulassung erforderlich ist, hat der Antragsteller dem betreffenden Vertragsstaat ein das Vorhaben beschreibendes […]Dossier zu übersenden.” i zatim u „Der Vertragsstaat hat seine Entscheidung spätestens vier Monate nach der Vorlage des voll-ständigen […]Dossiers durch den Antragsteller zu treffen.”

                  —

                  U članku 13. stavku 1. točki (a), redakcijsko poboljšanje (njemačka i engleska verzija): zamijeniti CTE punim imenom Odbora u „biti u skladu sa specifikacijama koje je donio […] Odbor tehničkih stručnjaka;” i „mit den vom […] Fachausschuss für technische Fragen angenommenen Spezifikationen übereinstimmen;”

                  —

                  Dodati članak 14. kako slijedi: „Članak 14. – Prilozi i preporuke

                                 Stavak 1.

                                 Odbor tehničkih stručnjaka odlučuje hoće li donijeti prilog ili odredbu koja ga izmjenjuje u skladu s postupkom utvrđenim u člancima 16. i 20. te članku 33. stavku 6. Konvencije. Odluke stupaju na snagu u skladu s člankom 35. stavcima 3. i 4. Konvencije.

                                 Stavak 2.

                                 Zahtjev za donošenje nekog priloga ili odredbe koja ga izmjenjuje može podnijeti: a) bilo koja država stranka; b) bilo koja regionalna organizacija, kako je definirana u članku 2. točki x. ATMF-a; c) bilo koja predstavnička međunarodna organizacija za čije je članove postojanje priloga nužno zbog sigurnosti ili ekonomskih razloga u njihovu radu.

                                 Stavak 3.

                                 Priprema je priloga odgovornost Odbora tehničkih stručnjaka, kojem pomažu radne skupine i glavni tajnik, na temelju zahtjeva podnesenog u skladu sa stavkom 2. Stavak 4.

                                 Stavak 4.

                                 Odbor tehničkih stručnjaka može preporučiti metode i prakse koji se odnose na tehničko odobrenje za prihvatljivost željezničkih sredstava namijenjenih za korištenje u međunarodnom prometu.”

            Odredbe Jedinstvenih pravila za ATMF kompatibilne su s odredbama Direktive Europske unije o interoperabilnosti (Direktiva 2008/57/EZ) i s dijelom Direktive o sigurnosti (Direktive 2009/49/EZ). Unija je donošenjem četvrtog željezničkog paketa promijenila nekoliko odredaba pravne stečevine. Na temelju analize Komisije Tajništvo OTIF-a i odgovarajuća radna skupina pripremili su izmjene u pogledu članaka 2., 3.a, 5., 6., 7., 10., 10.b, 11. i 13. Jedinstvenih pravila za ATMF. Te su izmjene nužne kako bi se određena terminologija uskladila s novim odredbama EU-a i kako bi se uzele u obzir postupovne izmjene u EU-u, osobito to da će Agencija Europske unije za željeznice biti nadležna za izdavanje odobrenja za vozila. Predložene izmjene ne utječu na osnovni koncept ATMF-a.

         10. točka dnevnog reda – Djelomična revizija jedinstvenih pravila za APTU

         Dokumenti: LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17135-CR26/10; LAW-17134-CR26/09-10

         Nadležnost: Unija (isključiva nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: Unija

         Stajalište: Podržati donošenje izmjena članka 8. Dodatka F COTIF-u i odobriti izmjene odgovarajućeg izvješća s obrazloženjem.
      Odredbe Jedinstvenih pravila za ATMF kompatibilne su s odredbama Direktive o interoperabilnosti (Direktiva 2008/57/EZ), osobito kad je riječ o jedinstvenim tehničkim propisima i njihovoj ekvivalentnosti s tehničkim specifikacijama za interoperabilnost (TSI-jevi) Europske unije. Unija je donošenjem četvrtog željezničkog paketa, osobito preinakom Direktive o interoperabilnosti (Direktiva (EU) 2016/797), promijenila nekoliko odredaba pravne stečevine. Na temelju analize Komisije Tajništvo OTIF-a i odgovarajuća radna skupina pripremili su izmjene Jedinstvenih pravila za APTU kako bi se osigurala usklađenost s pravom Unije. Izmjene se odnose na članak 8. Jedinstvenih pravila za APTU i sastoje od dodavanja dvaju odjeljaka u sadržaj jedinstvenih tehničkih propisa ekvivalentnih TSI-jevima EU-a. Te su promjene nužne kako bi se osiguralo da sadržaj budućih TSI-jeva Europske unije i jedinstvenih tehničkih propisa COTIF-a ostane ekvivalentan. Predložene izmjene ne utječu na osnovni koncept APTU-a.

         11. točka dnevnog reda – Općenita rasprava o potrebi za usklađivanjem uvjeta za pristup

         Dokumenti: LAW-17130-CR26/11

         Nadležnost: Unija (dijeljena nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: nije primjenjivo

         Stajalište: nije izraženo

         12. točka dnevnog reda – Razno

         Dokumenti: LAW-17130-CR26/12

         Nadležnost: Unija (dijeljena nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: države članice

         Stajalište: Ne protiviti se osnivanju radne skupine pravnih stručnjaka za pomaganje i olakšavanje rada postojećih tijela OTIF-a u pravnom području te za osiguravanje djelotvornog upravljanja Konvencijom.

         13. točka dnevnog reda – Djelomična revizija jedinstvenih pravila za CUV

         Dokumenti: LAW-17144-CR 26/13 (prijedlog koji je podnijela Švicarska)

         Nadležnost: Unija (dijeljena nadležnost)

         Ostvarivanje prava glasa: države članice

         Stajalište: Usprotiviti se prijedlogu za razmatranje izmjene članka 7. Jedinstvenih pravila za CUV koji je podnijela Švicarska.
      U članku 7. stavku 1. Jedinstvenih pravila za CUV propisuje se pitanje odgovornosti posjednika vozila i korisnika vozila (željezničkih prijevoznika) u slučaju štete uzrokovane vozilom nastale zbog manjkavosti vozila. Nacrtom predloženih izmjena dodaje se novi kriterij za dokazivanje posjednikove odgovornosti za štetu uzrokovanu manjkavošću vozila. Na temelju trenutačnog članka 7. Jedinstvenih pravila za CUV, ako ga ugovorne stranke primjenjuju, posjednik vozila je odgovoran samo ako se dokaže da je šteta uzrokovana vozilom posljedica kvara za koji je on odgovoran. Čini se da se prijedlogom izmjene dodaje drugi kriterij na temelju kojeg bi posjednik morao dokazati da nije odgovoran za manjkavost koja je temeljni uzrok štete.
      U stavku 2. trenutačnog članka 7. CUV-a utvrđeno je da „stranke ugovora mogu ugovoriti odredbe o odstupanju od stavka 1.” CUV-a utvrđeno je da „stranke ugovora mogu ugovoriti odredbe o odstupanju od stavka 1.” Na tom su temelju poduzeća u sektoru vodila pregovore od 2013. do 2016. te postigla sporazum, koji je odobrilo 600 željezničkih poduzeća, koji je omogućio nužne izmjene jedinstvenog općeg Ugovora o korištenju za vagone (GCU) kako bi se bolje objasnile odgovornosti vlasnika vagona. Potpisanim je sporazumom dodan članak 27. GCU-u u pogledu načela odgovornosti u slučaju štete uzrokovane vagonom kako bi se postigla bolja ravnoteža i dalo bolje objašnjenje u cijelom sektoru u slučaju štete uzrokovane vagonom. Tim se člankom uvodi koncept „pretpostavke krivnje”, na temelju koje posjednik može biti odgovoran za kvar vozila zbog kršenja obveze održavanja. Ta se izmjena primjenjuje od 1. siječnja 2017. Danas većina posjednika i željezničkih prijevoznika koji posluju u Uniji primjenjuje GCU. Švicarski prijedlog stoga nije nužan jer su sporazumi koje su dogovorila poduzeća u sektoru dovoljni za jasno definiranje odgovornosti posjednika i željezničkih prijevoznika u slučaju štete uzrokovane vozilom na temelju ugovora o prodaji. Ne postoje naznake da se tim sporazumom ne postiže odgovarajuća ravnoteža interesa odgovarajućih strana. Također, u švicarskom prijedlogu ne postoji ni dobro obrazloženje ni dovoljno opravdanje za predložene izmjene.


               6.3.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 86/154

         P8_TA(2016)0245
   Imenovanje člana Revizorskog suda – Rimantas Šadžius
   Odluka Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o predloženom imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Revizorskog suda (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))
   (Savjetovanje)
   (2018/C 086/28)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0126/2016),

               —

               uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0183/2016),

               A.

               budući da je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

               B.

               budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 23. svibnja 2016. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

               1.

               daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Rimantas Šadžius imenuje članom Revizorskog suda;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica.


title: Odluka (EU, Euratom) 2018/335 predstavnika vlada država članica od 28. veljače 2018. o imenovanju sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda

text:
               7.3.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 64/1

         ODLUKA (EU, Euratom) 2018/335 PREDSTAVNIKA VLADA DRŽAVA ČLANICA
   od 28. veljače 2018.
   o imenovanju sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda
   PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 19.,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 253. i 255.,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Mandati četrnaestero sudaca i petero nezavisnih odvjetnika Suda istječu 6. listopada 2018. Potrebno je provesti imenovanja za popunjavanje tih mjesta za razdoblje od 7. listopada 2018. do 6. listopada 2024.

               (2)

               Predloženo je da se g. Alexanderu Arabadjievu, g. Jean-Claudeu Bonichotu, g. Thomasu von Danwitzu, g. Carlu Gustavu Fernlundu, g. Egilsu Levitsu, g. Constantinosu Lycourgosu, g. Jiříju Malenovskýju i gđi Alexandri Prechal produlji mandat na dužnosti sudaca Suda. Predloženo je da se g. Yvesu Botu i g. Macieju Szpunaru produlji mandat na dužnosti nezavisnih odvjetnika Suda. Nadalje, gđa Lucia Serena Rossi predložena je kao kandidatkinja za mjesto sutkinje Suda, a g. Giovanni Pitruzzella predložen je kao kandidat za mjesto nezavisnog odvjetnika Suda.

               (3)

               Odbor uspostavljen člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije dostavio je mišljenje o prikladnosti kandidatâ za obnašanje dužnosti sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sucima Suda za razdoblje od 7. listopada 2018. do 6. listopada 2024. imenuju se:

               —

               g. Alexander ARABADJIEV,

               —

               g. Jean-Claude BONICHOT,

               —

               g. Thomas VON DANWITZ,

               —

               g. Carl Gustav FERNLUND,

               —

               g. Egils LEVITS,

               —

               g. Constantinos LYCOURGOS,

               —

               g. Jiří MALENOVSKÝ,

               —

               gđa Alexandra PRECHAL,

               —

               gđa Lucia Serena ROSSI.

         Članak 2.
   Nezavisnim odvjetnicima Suda za razdoblje od 7. listopada 2018. do 6. listopada 2024. imenuju se:

               —

               g. Yves BOT,

               —

               g. Giovanni PITRUZZELLA,

               —

               g. Maciej SZPUNAR.

         Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. veljače 2018.

            Predsjednik

         D. TZANTCHEV


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/340 od 6. ožujka 2018. o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a

text:
               8.3.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 65/24

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2018/340
   od 6. ožujka 2018.
   o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),
   uzimajući u obzir prijedlog od Savezne Republike Njemačke, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike i Talijanske Republike,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 11. prosinca 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/2315.

               (2)

               Člankom 4. stavkom 2. točkom (e) te odluke predviđa se da Vijeće treba donijeti odluku ili preporuku o izradi popisa projekata koje treba osmisliti u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te koji pri tom odražavaju i potporu razvoju kapaciteta i osiguravanje znatne potpore, u okviru postojećih sredstava i sposobnosti, operacijama i misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike.

               (3)

               Države članice koje sudjeluju u PESCO-u usvojile su 11. prosinca 2017. deklaraciju u kojoj se utvrđuje početni popis sa 17 projekata koje treba provesti u okviru PESCO-a, na temelju prijedloga projekata koji su predstavljeni. Navedena deklaracija usvojena je s ciljem da Vijeće donese službenu odluku početkom 2018. u skladu s člankom 46. stavkom 6. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 5. Odluke (ZVSP) 2017/2315.

               (4)

               Člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđa se da popis članova projekta svakog pojedinog projekta treba priložiti odluci Vijeća iz članka 4. stavka 2. točke (e).

               (5)

               Kako bi se osigurala usklađenost, provedba svih projekata u okviru PESCO-a temeljit će se na zajedničkom skupu pravila upravljanja za projekte, uključujući, između ostalog, pravila o ulozi promatrača, prema potrebi, koja treba donijeti na temelju članka 4. stavka 2. točke (f) Odluke (ZVSP) 2017/2315 i koja bi države sudionice koje su uključene u pojedini projekt prema potrebi mogle prilagoditi za taj projekt.

               (6)

               Vijeće bi stoga trebalo donijeti odluku o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U okviru PESCO-a razvijaju se sljedeći projekti:

               1.

               Europsko zdravstveno zapovjedništvo;

               2.

               Europski sigurni radio definiran softverom (ESSOR);

               3.

               Mreža logističkih čvorišta u Europi i potpora operacijama;

               4.

               Vojna mobilnost;

               5.

               Centar za kompetencije za misije Europske unije za osposobljavanje (EUTM CC);

               6.

               Europski centar za certifikaciju osposobljavanja europskih vojski;

               7.

               Operativna funkcija „Energija” (EOF);

               8.

               Raspoloživi vojni kapaciteti za pomoć u slučaju katastrofa;

               9.

               (Polu)autonomni pomorski sustavi za protuminsko djelovanje (MAS MCM);

               10.

               Lučki i pomorski nadzor i zaštita (HARMSPRO);

               11.

               Poboljšanje pomorskog nadzora;

               12.

               Platforma za razmjenu informacija o odgovoru na kiberprijetnje i kiberincidente;

               13.

               Timovi za brz odgovor na kiberincidente i uzajamna pomoć u području kibersigurnosti;

               14.

               Sustav strateškog zapovjedništva i nadzora (C2) za misije i operacije ZSOP-a;

               15.

               Oklopno pješadijsko bojno vozilo/amfibijsko borbeno vozilo/lako oklopno vozilo;

               16.

               Neizravna artiljerijska potpora (EuroArtillery);

               17.

               Operativni centar EUFOR-a za odgovor na krizu (EUFOR CROC).

         Članak 2.
   Popis članova projekta svakog pojedinog projekta naveden je u Prilogu.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. ožujka 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

      PRILOG

         Popis članova projekta svakog pojedinog projekta

                  Projekt

                  Članovi projekta

                              1.

                              Europsko zdravstveno zapovjedništvo

                  Njemačka, Češka, Španjolska, Francuska, Italija, Nizozemska, Rumunjska, Slovačka, Švedska

                              2.

                              Europski sigurni radio definiran softverom (ESSOR)

                  Francuska, Belgija, Njemačka, Italija, Nizozemska, Poljska, Portugal, Finska

                              3.

                              Mreža logističkih čvorišta u Europi i potpora operacijama

                  Njemačka, Belgija, Bugarska, Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Mađarska, Nizozemska, Slovenija, Slovačka

                              4.

                              Vojna mobilnost

                  Nizozemska, Belgija, Bugarska, Češka, Njemačka, Estonija, Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Austrija, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Slovačka, Finska, Švedska

                              5.

                              Centar za kompetencije za misije Europske unije za osposobljavanje (EU TMCC)

                  Njemačka, Belgija, Češka, Irska, Španjolska, Francuska, Italija, Cipar, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Rumunjska, Švedska

                              6.

                              Europski centar za certifikaciju osposobljavanja europskih vojski

                  Italija, Grčka

                              7.

                              Operativna funkcija „Energija” (EOF)

                  Francuska, Belgija, Španjolska, Italija

                              8.

                              Raspoloživi vojni kapaciteti za pomoć u slučaju katastrofa

                  Italija, Grčka, Španjolska, Hrvatska, Austrija

                              9.

                              (Polu)autonomni pomorski sustavi za protuminsko djelovanje (MAS MCM)

                  Belgija, Grčka, Latvija, Nizozemska, Portugal, Rumunjska

                              10.

                              Lučki i pomorski nadzor i zaštita (HARMSPRO)

                  Italija, Grčka, Španjolska, Portugal

                              11.

                              Poboljšanje pomorskog nadzora

                  Grčka, Bugarska, Irska, Španjolska, Hrvatska, Italija, Cipar

                              12.

                              Platforma za razmjenu informacija o odgovoru na kiberprijetnje i kiberincidente

                  Grčka, Španjolska, Italija, Cipar, Mađarska, Austrija, Portugal

                              13.

                              Timovi za brz odgovor na kiberincidente i uzajamna pomoć u području kibersigurnosti

                  Litva, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Nizozemska, Rumunjska, Finska

                              14.

                              Sustav strateškog zapovjedništva i nadzora (C2) za misije i operacije ZSOP-a

                  Španjolska, Njemačka, Italija, Portugal

                              15.

                              Oklopno pješadijsko bojno vozilo/amfibijsko borbeno vozilo/lako oklopno vozilo

                  Italija, Grčka, Slovačka

                              16.

                              Neizravna artiljerijska potpora (EuroArtillery)

                  Slovačka, Italija

                              17.

                              Operativni centar EUFOR-a za odgovor na krizu (EUFOR CROC)

                  Njemačka, Španjolska, Francuska, Italija, Cipar