title: Odluka br. 1578/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2007. o Statističkom programu Zajednice od 2008. do 2012.  Tekst značajan za EGP

text:
               01/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               139

         32007D1578

               L 344/15

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               11.12.2007.

      ODLUKA br. 1578/2007/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 11. prosinca 2007.
   o Statističkom programu Zajednice od 2008. do 2012.
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 285.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Sukladno Uredbi Vijeća (EZ) br. 322/97 od 17. veljače 1997. o statistici Zajednice (3) trebalo bi uspostaviti višegodišnji statistički program Zajednice.

               (2)

               U skladu s tom Uredbom Zajednica bi trebala imati pravodoban pristup statističkim informacijama koje su usporedive između država članica i njihovih teritorijalnih jedinica, u svjetlu ustavnih odredbi država članica, koje su ažurirane, pouzdane, relevantne i izrađene što je učinkovitije moguće za potrebe formuliranja, primjene, praćenja i ocjenjivanja njezinih politika.

               (3)

               Kako bi se osigurala dosljednost i usporedivost statističkih informacija u Zajednici, postoji potreba uspostavljanja petogodišnjeg statističkog programa Zajednice kojim se utvrđuju pristupi, glavna područja i ciljevi djelovanja predviđenih u odnosu na prioritete politike.

               (4)

               Posebna metoda izrade statistike Zajednice zahtijeva posebno tijesnu suradnju u sklopu statističkog sustava Zajednice koji se razvija, i to putem Odbora za statističke programe osnovanog Odlukom Vijeća 89/382/EEZ, Euratom (4), u pogledu prilagođivanja sustava, posebno putem uvođenja pravnih instrumenata potrebnih za izradu navedene relevantne statistike Zajednice. Pritom bi trebalo imati na umu opterećenje davatelja podataka, neovisno o tome jesu li oni poduzetnici, jedinice državne, regionalne ili lokalne uprave, kućanstva ili pojedinci.

               (5)

               Izrada statistike Zajednice unutar zakonodavnog okvira petogodišnjeg programa postiže se tijesnom, koordiniranom i koherentnom suradnjom između Eurostata i državnih tijela. S tim ciljem Eurostat bi trebao osigurati koordinaciju, u različitim oblicima, državnih tijela u okviru mreže koja predstavlja Europski statistički sustav (ESS) kako bi se osiguralo pravodobno dostavljanje potrebne statistike za politike Europske unije, na razini koja omogućuje potrebnu usporedivost između država članica.

               (6)

               U izradi i diseminaciji statistika Zajednice na temelju ove Odluke nacionalna statistička tijela i statistička tijela Zajednice bi trebala poštovati načela određena u Kodeksu prakse europske statistike, koji je priložen Preporuci Komisije od 25. svibnja 2005. o neovisnosti, cjelovitosti i odgovornosti nacionalnih statističkih tijela i statističkih tijela Zajednice. U tom bi procesu trebalo nastojati poticati konvergenciju prikupljenih statističkih informacija i mogućnost njihove znanstvene obrade.

               (7)

               U svjetlu Komunikacije Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o smanjenju opterećenja odgovora, pojednostavnjenja i postavljanja prioriteta u području statistike Zajednice, priprema godišnjih statističkih programa rada Komisije trebala bi uzeti u obzir potrebu za kontinuiranim preispitivanjem statističkih prioriteta, uključujući pojednostavnjenje postupaka i smanjenje zahtjeva čija se važnost smanjuje, s ciljem korištenja raspoloživih resursa na najbolji način.

               (8)

               Kako bi se povećala koherentnost i učinkovitost mjera Zajednice za gradove i omogućilo pouzdano uspoređivanje, potrebno je, za statističke potrebe Zajednice, točnije odrediti što znače „gradsko područje” i „aglomeracija”.

               (9)

               Budući da cilj ove Odluke, odnosno utvrđivanje Statističkog programa Zajednice od 2008.-2012. ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kao što je određeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je određeno u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono za ostvarivanje tog cilja.

               (10)

               Ovom se Odlukom određuje financijska omotnica za ukupno trajanje programa koja predstavlja glavnu referencu za proračunsko tijelo, u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i zdravom financijskom upravljanju (5) u okviru godišnjeg proračunskog postupka.

               (11)

               U skladu s Uredbom (EZ) br. 322/97, smjernice za utvrđivanje ovog programa dostavljene su Odboru za statistički program, Europskom savjetodavnom odboru za statističke informacije u gospodarskim i socijalnim područjima, osnovanom Odlukom Vijeća 91/116/EEZ (6), i Odboru za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku, osnovanom Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (7),

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Utvrđivanje statističkog programa
   Ovime se utvrđuje statistički program Zajednice za razdoblje od 2008. do 2012. (dalje u tekstu „program”). Program je određen u prilozima I. i II.
   U Prilogu I. određuju se pristupi, glavna područja i ciljevi djelovanja predviđeni tijekom trajanja programa. U Prilogu II. se daje sažetak statističkih zahtjeva iz perspektive potreba politika Europske unije.
   Članak 2.
   Prioriteti politike
   1.   Imajući na umu raspoložive resurse državnih tijela i Komisije, ovaj se program vodi glavnim prioritetima politike Zajednice u pogledu:

               (a)

               napretka, konkurentnosti, inovacija i rasta;

               (b)

               solidarnosti i ljudskog razvoja;

               (c)

               gospodarske, socijalne i regionalne kohezije, održivog razvoja i demografskih izazova;

               (d)

               sigurnosti; i

               (e)

               daljnjeg proširenja Europske unije.

         2.   Ukupni prioriteti i opći ciljevi programa podliježu detaljnom godišnjem planiranju u skladu s Uredbom (EZ) br. 322/97.
   Članak 3.
   Statističko upravljanje i kvaliteta
   Program se provodi u skladu s načelima Kodeksa prakse europske statistike s ciljem izrade i diseminacije visoko kvalitetnih, usklađenih statistika Zajednice raščlanjenih po spolu, kada je to potrebno, i osiguranja ispravnog funkcioniranja europskog statističkog sustava u cjelini. Državna tijela i statističko tijelo Zajednice:

               (a)

               uspostavljaju institucionalno i organizacijsko okruženje koje promiče učinkovitost i vjerodostojnost nacionalnih statističkih tijela i statističkih tijela Zajednice koja izrađuju i diseminiraju službene statistike, uključujući i regionalne statistike temeljene na Nomenklaturi prostornih jedinica za statistiku (NUTS);

               (b)

               pridržavaju se europskih standarda, smjernica i dobre prakse u postupcima nacionalnih statističkih tijela i statističkih tijela Zajednice za organizaciju, prikupljanje, obradu i diseminaciju službenih statistika i zalažu se za ugled dobrog upravljanja i učinkovitosti kako bi se ojačala vjerodostojnost te statistike;

               (c)

               osiguravaju da je statistika Zajednice u skladu s europskim standardima kvalitete i da služi potrebama institucionalnih korisnika Europske unije, vlada, regionalnih tijela, istraživačkih institucija, organizacija civilnog društva, poduzeća i javnosti općenito;

               (d)

               surađuju sa statističkim tijelima na međunarodnoj razini s ciljem promicanja korištenja međunarodnih koncepata, klasifikacija i metoda u skladu s Temeljnim načelima službene statistike koje je usvojila Statistička komisija UN-a 14. travnja 1994., posebno kako bi se osigurale jača koherentnost i bolja usporedivost između statistika na globalnoj razini;

               (e)

               osiguravaju, kad je to zatraženo i opravdano, potrebnu tehničku podršku u području statističke organizacije i omogućuju dijeljenje dobre prakse s drugim tijelima ili trećim zemljama; i

               (f)

               stavljaju naglasak na kvalitetu statističkih informacija, a posebno na njihovu pouzdanost i usporedivost, brinući se o osiguravanju kronološkog kontinuiteta prikupljenih podataka i o mogućnosti njihove znanstvene obrade.

         Članak 4.
   Određivanje prioriteta učinkovitost i fleksibilnost
   1.   Program osigurava trajnu statističku potporu za odluke i procjene u sadašnjim područjima politike Zajednice te pruža statističku podršku za značajne dodatne zahtjeve koji proizlaze iz novih inicijativa politika Zajednice.
   2.   Komisija u izradi godišnjih statističkih programa rada vodi računa o isplativosti izrađene statistike i osigurava kontinuirano preispitivanje statističkih prioriteta, s ciljem najboljeg korištenja raspoloživih resursa država članica i Komisije i smanjivanja opterećenja davatelja podataka. Određivanje prioriteta ima za cilj balansiranje dodatnih troškova i opterećenja za nove statističke zahtjeve smanjivanjem statističkih zahtjeva u postojećim područjima statistike Zajednice i provodi se u tijesnoj suradnji s državama članicama.
   3.   Pri izradi godišnjih statističkih programa rada Komisija može provesti ex-ante studije financijskih implikacija svih planiranih novih statističkih aktivnosti koje nameću značajno dodatno opterećenje država članica.
   4.   Program osigurava razvoj instrumenata za promjenu prioriteta statističkih aktivnosti, povećanje fleksibilnosti Europskog statističkog sustava i poboljšavanje njegove sposobnosti pravodobnog odgovaranja na promjenjive potrebe korisnika.
   5.   Program osigurava transparentnost, uzimajući u obzir, između ostalog, članak 1. stavke 1. i 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1104/2006 od 18. srpnja 2006. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 831/2002 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice, u pogledu pristupa povjerljivim podacima u znanstvene svrhe (8).
   Članak 5.
   Financiranje
   1.   Ovime se određuje financijska omotnica za provedbu ovog programa u razdoblju od 2008. do 2012. u iznosu od 274 200 000 EUR.
   2.   Godišnja izdvajanja odobrava proračunsko tijelo u okviru ograničenja financijske omotnice.
   Članak 6.
   Izvješća
   1.   Komisija, nakon savjetovanja s Odborom za statistički program, podnosi privremeno izvješće o napretku i dostavlja ga Europskom parlamentu i Vijeću najkasnije do lipnja 2010. To izvješće se odnosi posebno na razdoblje druge polovice tekućeg programa i pitanje razdoblja koje treba pokrivati sljedeći višegodišnji statistički program, uzimajući u obzir mandat Europskog parlamenta. U odnosu na provedbu programa Komisija također pruža preliminarnu analizu konkurentskih učinaka na mala i srednja poduzeća do kojih su doveli predložena smanjenja administrativnog opterećenja, kao i financijske podjele opterećenja između proračuna Zajednice i država članica. Komisija također posvećuje posebnu pozornost pitanju potrebnih skupina podataka, alata i metodologija koje služe kao osnova za izradu nepristrane i objektivne analize socijalnih i ekonomskih učinaka važnih područja kojima je potrebno stalno praćenje i preispitivanje kao što su zajednička poljoprivredna politika, usluge na unutarnjem tržištu i sljedeći višegodišnji financijski okvir.
   2.   Na kraju razdoblja obuhvaćenog programom Komisija, nakon savjetovanja s Odborom za statistički program, podnosi izvješće o ocjeni provedbe programa, uzimajući u obzir stavove neovisnih stručnjaka. To se izvješće dovršava do kraja 2013. a nakon tog dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.
   3.   Izvještavanje o rezultatima promjene prioriteta, uključujući i procjene troškova i opterećenja za statističke projekte i područja obuhvaćena ovim statističkim programom, kao i procjene novih statističkih potreba, posebno za nove politike Zajednice, sastavni su dio privremenog izvješća o napretku i izvješća o završnoj ocjeni.
   Članak 7.
   Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2007.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  SL C 175, 27.7.2007., str. 8.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 12. srpnja 2007. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 29. studenoga 2007.

      (3)  SL L 52, 22.2.1997., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).

      (4)  SL L 181, 28.6.1989., str. 47.

      (5)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

      (6)  SL L 59, 6.3.1991., str. 21. Odluka kako je izmijenjena Odlukom Vijeća 97/255/EZ (SL L 102, 19.4.1997., str. 32.).

      (7)  SL L 332, 30.11.2006., str. 21.

      (8)  SL L 197, 19.7.2006., str. 3.
   PRILOG I.

      PETOGODIŠNJI STATISTIČKI PROGRAM: MEĐUSEKTORSKA PITANJA

   Ovaj se Prilog odnosi na međusektorske aspekte od strateške važnosti za srednjoročni i dugoročni razvoj statistike Zajednice. On opisuje, prvo, kako statistička politika sama po sebi pridonosi europskoj integraciji; drugo, ukupne značajke Europskog statističkog sustava (ESS) i suradnju sa korisnicima i proizvođačima; i treće, glavne instrumente koje koristi tijelo Zajednice u suradnji s državnim tijelima. Za svaki od tih aspekata ovaj Prilog sažima glavne ciljeve i inicijative koje treba poduzeti tijekom tog petogodišnjeg razdoblja.
   1.   Uloga statistike u europskim integracijama

   Pouzdane statističke informacije o ekonomskom, socijalnom i okolišnom stanju u EU i njihove komponente na nacionalnoj i regionalnoj razini potreban su preduvjet za proces europskih integracija. One pružaju institucijama EU-a, državama članicama i građanima potrebna činjenična sredstva za procjenu potrebe za inicijativama europskih politika i njihov napredak. Usklađene i usporedive statistike također su nužne za razumijevanje Europe u općoj javnosti, sudjelovanje građana u raspravi i demokratskom procesu o budućnosti Europe i za sudjelovanje gospodarskih subjekata na unutarnjem tržištu.
   Produbljivanje i proširenje EU-a ogleda se i u samom ESS-u: strategije i mjere ESS-a obuhvaćaju kontinuirano usklađivanje koncepata, definicija i metoda i, ako je potrebno, integraciju proizvodnih procesa i provedbu zajedničkih interoperabilnih sustava. Međutim, ESS treba dalje razvijati svoje strukture, strategije i mjere kako bi se osiguralo da sustav održava i razvija potrebnu kvalitetu i učinkovitost i zadovolji sve potrebe korisnika. Istraživanja u službenoj statistici mogu doprinijeti, između ostalog, daljnjem razvoju infrastrukture, učinkovitosti i kvalitete statistike Zajednice.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               dalje usklađivanje, razvoj i provedba „zajedničkog statističkog jezika” koncepata, klasifikacija i metodologija. Među najvažnijim aktivnostima u tom području je revizija Europskog sustava računa i uvođenje NACE Rev. 2 klasifikacije ekonomskih djelatnosti,

               —

               razvoj europskog statističkog registra multinacionalnih skupina poduzeća i njegova integracija u statističke proizvodne procese,

               —

               daljnji razvoj i provedba standarda i zajedničkih alata za učinkovitu i sigurnu razmjenu statističkih podataka i metapodataka u ESS-u u suradnji s drugim relevantnim službama Komisije, Europskim sustavom središnjih banaka i međunarodnim organizacijama. Ti će se standardi primjenjivati u svim relevantnim područjima,

               —

               razvoj i provedba repozitorija metapodataka koji je na raspolaganju korisnicima kao i proizvođačima, povezujući podatke i metapodatke za cijeli ciklus izrade podataka,

               —

               promicanje pojačanog korištenja interneta, ne samo za diseminaciju krajnjim korisnicima već i za druge dijelove statističkog proizvodnog procesa,

               —

               razvoj i provedba politika i alata za upravljanje usklađenom povjerljivošću u ESS-u. Posebno će se razviti i provoditi usklađeni način optimalnog pristupa za ovlaštene istraživače anonimno prikazanim prikupljenim mikropodacima kako bi se proizvela statistika Zajednice. Adekvatno će se ocijeniti rizik od otkrivanja i razvit će se tehnička sredstva kako bi se olakšali pristup i razmjena statističkih podataka,

               —

               razvoj sredstava za razmjenu alata unutar ESS-a i promicanje korištenja softvera otvorenog izvora (Open Source Software) za tu namjenu, i

               —

               uspostava sredstava za bolje operativno korištenje rezultata istraživanja u službenoj statistici.

         2.   Odnosi s dionicima

   2.1.   Europski statistički sustav

   Eurostat je odgovoran za osiguravanje izrade statistike Zajednice za potrebe EU politika. Učinkovita izrada statistike Zajednice na koju se odnosi ovaj program, pri čemu su tijela država članica odgovorna za izradu usklađenih nacionalnih statistika, a Eurostat je odgovoran za izradu statistike Zajednice na temelju podataka dostavljenih uglavnom od nacionalnih statistička tijela, zahtijeva tijesnu i koordiniranu suradnju. Takva se suradnja ostvaruje putem ESS-a.
   ESS je partnerstvo koje čine Eurostat, nacionalni statistički instituti i druga nacionalna statistička tijela nadležna u svakoj državi članici za izradu i širenje europske statistike u skladu s načelima Kodeksa prakse europske statistike. Eurostat će osigurati potrebno upravljanje i koordinaciju te strukture kako bi se osiguralo pravodobno pružanje statistika u prilog potreba politika EU-a.
   Razmjena iskustava, najboljih praksi, znanja i ključnih metodoloških tehnika između članova ESS-a temeljni je element neometenog funkcioniranja sustava. To se potiče razvojem Europskog programa statističkog osposobljavanja.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               poduzimanje odgovarajućih inicijativa od strane Komisije i država članica prema usklađivanju s Kodeksom prakse europske statistike,

               —

               osnivanje Savjetodavnog odbora europskog statističkog upravljanja za nadopunu strukture upravljanja,

               —

               istraživanje kvalitetnog označivanja europskih službenih statističkih agregata u studijama izvodljivosti za razvoj odgovarajućih postupaka, standarda i mjerila za tu namjenu, i

               —

               osiguravanje da je cilj Europskog programa statističkog osposobljivanja poboljšanje ukupne kvalitete europske statistike podizanjem kvalifikacija statističara, promicanjem njihove neovisnosti, poticanjem teorijskog i praktičnog osposobljivanja i razmjenom iskustava i najboljih praksi.

         2.2.   Suradnja s korisnicima

   Nužan je neposredni, kontinuirani dijalog s korisnicima statistike Zajednice o njihovim potrebama, stvarnoj upotrebi i prioritetima. Dosadašnja suradnja s korisnicima je korisna i sastoji se, između ostalog, od aktivnosti Europskog savjetodavnog odbora za statističke informacije u gospodarskom i socijalnom području (CEIES) (1), suradnje s europskim gospodarskim udrugama i formalnih rasprava o statističkom programu rada sa službama Komisije. Međutim, kako se broj korisnika statističkih podataka Zajednice povećava i potrebe korisnika postaju sve raznolikije, Eurostat će dodatno ojačati dijalog između ESS-a i njegovih korisnika.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               smanjenje udaljenosti između korisnika i proizvođača poboljšanom komunikacijom s različitim skupinama i mrežama korisnika,

               —

               provedba proaktivnih istraživanja o korisničkim potrebama, omogućujući ESS-u da učinkovitije odgovara na nove potrebe, i

               —

               jačanje CEIES-a, omogućujući da razvoj statistike Zajednice postane jače usmjeren na korisnika.

         2.3.   Tehnička suradnja s trećim zemljama

   Interakcija između EU-a i susjednih zemalja te drugih regija i zemalja diljem svijeta zahtijeva pouzdanu službenu statistiku o gospodarskim i socijalnim prilikama u tim zemljama. Cilj je sveobuhvatne tehničke suradnje izgradnja statističkog kapaciteta tih zemalja i osiguravanje statistike potrebne za upravljanje politikama EU-a. To se posebno odnosi na zemlje kandidatkinje. Ta suradnja uključuje stručnost mnogih partnera u ESS-u.
   Cilj za programsko razdoblje je:

               —

               priprema i provedba programa regionalnog razvoja i osiguranje tijesne veze između statističkih djelovanja i širih ciljeva programa EU-a.

         2.4.   Suradnja s međunarodnim organizacijama

   Statistika mora biti usporediva ne samo među državama članicama već i na široj međunarodnoj razini, a mnoga područja ESS-a temelje se na međunarodno dogovorenoj metodologiji. U mnogim slučajevima ESS vodi i razvija standarde prije globalnih standarda. U takvim je slučajevima nužno da globalne metodologije uzmu u obzir europski razvoj. Međunarodna suradnja također uključuje i zajedničko upravljanje velikim projektima i koordinaciju programa rada i aktivnosti prikupljanja podataka kako bi se izbjeglo udvostručivanje napora.
   Iskustvo je pokazalo da je koordinirano, zajedničko stajalište važno kako bi omogućilo prioritetima EU-a da utječu na program rada i na razvoj i usklađivanje međunarodnih statističkih sustava. Stoga je pokrenuta pojačana priprema i koordinacija stajališta EU-a prije međunarodnih sastanaka na visokoj razini.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               osiguravanje dosljednog zastupanja EU-a i, kada je potrebno, koordinacije stajališta u najvažnijim međunarodnim statističkim forumima i u prioritetnim pitanjima za politike EU-a, i

               —

               promicanje međunarodne suradnje i koordinacije programa rada kako bi se izbjeglo udvostručivanje rada i poboljšala usporedivost međunarodne statistike.

         3.   Instrumenti

   3.1.   Bolja regulacija

   Članak 3. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 322/97 navodi tri vrste „pojedinačnih statističkih djelovanja” koje se mogu koristiti za provedbu statističkog programa Zajednice: prvo, zakonodavstvo doneseno na temelju postupka suodlučivanja, koje može dodijeliti provedbene ovlasti Komisiji; drugo, djelovanja koja je izravno poduzela Komisija, pod vrlo ograničenim okolnostima: djelovanje ne smije trajati dulje od jedne godine, podaci koji se prikupe moraju već biti dostupni ili na raspolaganju u sklopu nadležnih državnih tijela, a sve dodatne troškove nastale na nacionalnoj razini kao rezultat djelovanja mora snositi Komisija; treće, sporazumi između Eurostata i tijela država članica.
   Donošenje zakonodavstva u skladu s odredbama Ugovora treba biti imati prednost u većini situacija u kojima je potrebno prikupljanje statističkih podataka. To će se temeljiti na realističnoj zakonodavnoj politici u skladu s politikom Komisije u korist jednostavnijeg i preciznijeg zakonodavstva. Nove zakonodavne inicijative bit će temeljito pripremljene s dionicima i trebaju se baviti potrebama korisnika, izbjegavati prekomjerno terećenje ispitanika i uzimati u obzir prioritete, troškove i mogućnosti za isporuku.
   Ciljevi za programsko razdoblje su poduzimanje inicijativa za:

               —

               zamjenu sporazuma zakonodavstvom Zajednice u određenim područjima redovite izrade statistike Zajednice u kojima je postignuta dovoljna zrelost,

               —

               preinaka i pojednostavnjenje zakonodavstva u statističkim područjima složenog zakonodavstva Zajednice, te

               —

               stavljanje izvan snage ili preinaka zakonodavstva u statističkim područjima u kojima zakonodavstvo Zajednice ne odražava učinkovito potrebe korisnika, prioritete i društveno-gospodarski i tehnološki kontekst.

         3.2.   Praćenje usklađenosti

   Kvaliteta statistike Zajednice obuhvaća — uz znanstvene zahtjeve — temeljni zahtjev usklađenosti s načelima Ugovora i sekundarnog zakonodavstva. Stoga je najvažnije intenzivno i sustavno praćenje primjene zakonodavstva. Slijedit će se globalna i koherentna strategija usklađenosti strukturirana oko načela realistične zakonodavne politike, obveze država članica da sustavno primjenjuju statističko zakonodavstvo i koherentno i sustavno praćenje usklađenosti. Bliski kontakti s nadležnim državnim tijelima kroz sve faze dio su postupka usklađivanja.
   Cilj je za programsko razdoblje:

               —

               osigurati sustavno praćenje usklađenosti sa zakonodavstvom Zajednice.

         3.3.   Povećana sposobnost reakcije na potrebe korisnika

   Kako bi se poboljšale statističke usluge za korisnike i učinkovitost ESS-a u cjelini, potrebno se jače usredotočiti na osnovne potrebe za europske politike. U posebnim slučajevima to će se temeljiti na „europskom pristupu statistici”, pragmatičnoj strategiji za olakšavanje ujedinjavanja europskih statističkih agregata koji su posebno važni za politike Zajednice. Također, mora se ojačati fleksibilnost ESS-a i njegova sposobnost brze reakcije na promjenjive potrebe korisnika.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               poboljšanje koherentnosti statističkih sustava, čime se jača sposobnost reakcije na potrebe korisnika kombiniranjem različitih statističkih izvora,

               —

               širenje korištenja ad-hoc modula u istraživanjima Zajednice u specifičnim slučajevima, čime se ubrzava reakcija na nove potrebe,

               —

               korištenje u većoj mjeri diferencijacije zahtjeva ovisno o ulozi zemalja u europskim statističkim agregatima, čime se znatno smanjuju troškovi za neka državna tijela i opterećenje ispitanika i poboljšava pravodobnost statističkih agregata EU, i

               —

               korištenje europskih uzoraka s ciljem pružanja kvalitetnih podataka na razini europskih agregata u specifičnim slučajevima, čime se poboljšava koherentnost i usporedivost te pojednostavnjuje proces izrade.

         3.4.   Financijska potpora za djelovanja koje pridonose ciljevima Zajednice

   Kako bi se osiguralo pravodobno ispunjavanje potreba korisnika, Komisija može poduprijeti razvoj statistike i izgradnju kapaciteta ESS-a dodjelom ugovora o pružanju usluga ili sklapanja sporazuma o nepovratnim sredstvima. Takva će potpora uzeti u obzir podjelu financijskog opterećenja između proračuna EU-a i država članica koja se odnose na provedbu programa (kao i pojedinačna stanja država članica), posebno u slučajevima korištenja europskog pristupa statistici.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               dodjela ugovora o pružanju usluga i sporazuma o nepovratnim sredstvima s ciljem osiguravanja optimalnog razvoja statistike i izgradnje kapaciteta ESS-a, koristeći raspoložive resurse na najbolji način, i

               —

               ulaganje napora za racionaliziranje i pojednostavljenje postupka upravljanja bespovratnim sredstvima, ne dovodeći u pitanje Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (2).

         3.5.   Korištenje stručnog znanja partnera za potrebe Zajednice

   Postizanje ciljeva ESS-a i osiguranje potrebnih poboljšanja programa, postupaka i proizvoda kako bi se zadovoljile povećane potrebe korisnika ne zahtijevaju samo dovoljna sredstva već i kreativnost i sposobnosti cijelog ESS-a. Stoga će se uvesti novi načini strukturiranja praktične organizacije određenih aktivnosti — korištenjem stručnih znanja i najboljih praksi kada su na raspolaganju — kako bi se ostvarila sinergija i poboljšala ukupna učinkovitost i kvaliteta.
   Cilj za programsko razdoblje je:

               —

               uspostava ili daljnji razvoj zajedničkih struktura, alata i postupaka (npr. ESSnet — kooperacijske mreže između partnera ESS-a s ciljem izbjegavanja udvostručavanja rada i, stoga, povećanja učinkovitosti) koji uključuju državna tijela i relevantne službe Zajednice i omogućuju specijalizaciju pojedinih država članica u posebnim statističkim aktivnostima za dobrobit ESS-a u cjelini.

         3.6.   Diseminacija

   Ciljevi i alati diseminacije proći će kroz važne promjene tijekom programskog razdoblja, što će ne samo znatno promijeniti narav same funkcije diseminacije već će također imati znatan utjecaj na ostale faze statističkog proizvodnog procesa.
   Brzi razvoj kapaciteta i dostupnosti interneta učinit će ga glavnim alatom za diseminaciju statističkih podataka u budućnosti. Znatno će povećati potencijalnu zajednicu korisnika i tako stvoriti nove mogućnosti za diseminaciju. Osim toga, stvorit će mogućnost intenziviranja suradnje između Eurostata i nacionalnih statističkih zavoda. Internet će, međutim, također uvesti važne nove izazove za predstavljanje podataka prilagođeno korisnicima, što će pomoći korisnicima pronaći, prikazati i razumjeti statistiku. Postojeća diseminacija tiskanih publikacija i neinternetskih elektroničkih medija morat će se razviti kao dopunski alati diseminacije. Odgovarajuće strukture za podršku korisnicima i komunikaciju sa skupinama korisnika važni su elementi za učinkovitu diseminaciju.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               razvoj Eurostatove internetske stranice u pogledu sadržaja, jednostavnosti uporabe i funkcionalnosti, osiguravajući da odgovara najboljim praksama,

               —

               jačanje suradnje s drugim platformama ESS-a za diseminaciju i s drugim servisima Zajednice kako bi se olakšalo korištenje internetskih stranica i povećala vrijednost statističkih informacija za korisnike.

         3.7.   Ravnoteža troškova i koristi

   ESS mora provoditi pomnjiv nadzor nad ravnotežom između potrebe za informacijama za potrebe politika Zajednice i resursa potrebnih na razini EU-a, nacionalnoj i regionalnoj razini za pružanje tih informacija. Osiguravanje adekvatnih resursa u nacionalnom kontekstu osobite je važno u ostvarivanju zahtjeva za statističkim informacijama političkih odluka EU-a. Međutim, također je važno održavati dovoljno fleksibilnosti kako bi državna tijela mogla troškovno učinkovito zadovoljiti potrebe za statističkim informacijama Zajednice.
   Utvrđivanje prioriteta temeljit će se na tri opća načela na visokoj razini:

               —

               procjeni potreba korisnika, uključujući relevantnost stvaranja politika na razini Zajednice,

               —

               procjeni troškovnih implikacija za ispitanike, države članice i Komisiju koristeći, na primjer,neto model troška EU-a ili standardni model troška, i

               —

               procjeni specifičnih statističkih pitanja važnih za učinkovitost u odnosu na troškove pojedine statistike, uključujući uravnoteženost različitih sastavnica statističke kvalitete, npr. „točnosti” i „pravodobnosti” te mogućnosti za fleksibilne obveze izvješćivanja s naglaskom na temeljne europske potrebe.

         Kako bi se povećala ukupna učinkovitost u odnosu na troškove i slijedio uravnoteženi prioritet aktivnosti u okviru godišnjih statističkih programa rada, navedena će se načela primjenjivati na transparentan način i prema praktičnim smjernicama koje će razviti i održavati Eurostat, u suradnji s nacionalnim statističkim tijelima.
   Ciljevi za programsko razdoblje jesu:

               —

               uvođenje metoda za temeljite postupne preglede postojećih područja statistike Zajednice i za ocjenu novih ili bitno promijenjenih zahtjeva korisnika. To je važno za kontinuirano unapređivanje statistike Zajednice, omogućujući utvrđivanje zahtjeva koji se mogu smanjiti ili prekinuti, i za uvođenje revidiranih ili novih statističkih inicijativa,

               —

               provođenje analize vezano uz učinkovitost u odnosu na troškove za sva područja obuhvaćena ovim programom, počevši s procjenom troškovnog opterećenja, čime se omogućuje sustavno ponovno određivanje prioriteta prije kraja programskog razdoblja 2008.-2012. Plan djelovanja za cijeli postupak pokrenut će se u roku od prvih šest mjeseci programskog razdoblja 2008.-2012.,

               —

               provođenje analize vezano uz učinkovitost u odnosu na troškove za sve nove statističke projekte ili bitne revizije postojeće statistike koje bi mogle nametnuti znatno dodatno opterećenje davatelja podataka, posebno poduzeća,

               —

               postavljanje ciljeva za ograničenje ili smanjenje sveukupnih troškova i opterećenja kako bi se upravljalo preispitivanjem i procesom ponovnog određivanja prioriteta,

               —

               osiguravanje da opterećenje izvješćivanja bude proporcionalno potrebama korisnika i da ne bude prekomjerno za ispitanike, posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća. Uvest će se mjere za praćenje opterećenja izvješćivanja i načini smanjenja opterećenja. Povećana uporaba administrativnih podataka u statističke svrhe bit će važan instrument u tom pogledu, i

               —

               korištenje, koliko god je to moguće, postojećih podataka za ispunjavanje novih statističkih zahtjeva.

      (1)  Komisija je predložila zamjenu CEIES-a Europskim statističkim savjetodavnim odborom.

      (2)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ, Euratom) br. 1995/2006 (SL L 390, 30.12.2006., str. 1.).
   PRILOG II.

      PETOGODIŠNJI STATISTIČKI PROGRAM: CILJEVI I DJELOVANJA

   Ovaj Prilog sadrži pregled statističkih potreba i zahtjeva iz perspektive potreba politika EU-a. Nakon prvog dijela koji se odnosi na presjek statističkih aktivnosti u prilog cjelokupnim prioritetima politike, te su potrebe klasificirane po glavama utvrđenima u Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (Ugovor o EZ-u). To može dovesti do ponavljanja jer neke statističke aktivnosti doprinose više nego jednoj glavi. Za svako područje politike ovaj Prilog sadrži pravni okvir, trenutačno stanje i glavne inicijative koje treba poduzeti tijekom ovog petogodišnjeg razdoblja.
   O prioritetima koje je definirala Komisija raspravljat će se svake godine s državama članicama kako bi se došlo do prijedloga za pojednostavnjenje statističkih zahtjeva koji će se uključiti u proces donošenja novih zakonskih osnova i njihovih provedbenih mjera. O najboljim praksama prikupljanja podataka redovito će se raspravljati i razmjenjivati među državama članicama radi promicanja pojednostavnjenja i modernizacije metoda prikupljanja podataka koja bi olakšala opterećenje ispitanika.

      MEĐUSEKTORSKE STATISTIČKE AKTIVNOSTI KAO POTPORA CJELOKUPNIM PRIORITETIMA POLITIKA ZAJEDNICE

      Strukturni pokazatelji i pokazatelji održivog razvoja

      Pravni okvir

   Lisabonska strategija koju je usvojilo Europsko vijeće 23. i 24. ožujka 2000. osigurala je osnovu za strukturne pokazatelje usmjerene ponajprije na gospodarski rast i zapošljavanje kako je utvrđeno Integriranim smjernicama za rast i radna mjesta iz 2005. (članak 99. Ugovora o EZ-u). Pokazatelji održivog razvoja dobili su novi temelj Strategijom održivog razvoja, koju je usvojilo Europsko vijeće u Bruxellesu 15. i 16. lipnja 2006.

      Trenutačno stanje

   Statistika i pokazatelji potrebni su za praćenje provedbe i učinka Lisabonske strategije i Strategije održivog razvoja jer su obje međusektorske. Neprestano se uvode noviteti kako bi se skupovi pokazatelja prilagodili stvarnim potrebama i poboljšala kvaliteta informacija za opću javnost.
   Neka područja — kao što su sigurnost i kvaliteta hrane, kemikalije i pesticidi, zdravlje i okoliš, korporativna odgovornost, bioraznolikost, prirodna bogatstva, promet, morski ekosustavi, dobro upravljanje i financijske usluge — još uvijek nisu odgovarajuće pokriveni pokazateljima.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               strukturni pokazatelji i pokazatelji održivog razvoja prilagodit će se novonastalim potrebama korisnika i specifičnim nacionalnim programima uzimajući u obzir opće okvire kao što su nacionalni računi,

               —

               novi pokazatelji održivog razvoja razvit će se u suradnji s drugim službama Komisije i Europskom agencijom za okoliš radi boljeg reagiranja na postojeće i nadolazeće potrebe, posebno u području sigurnosti i kvalitete hrane, kemikalija i pesticida, zdravlja i okoliša, korporativne odgovornosti, bioraznolikosti, prirodnih bogatstava, prometa, morskih ekosustava, uporabe zemljišta i dobrog upravljanja. Regionalne raščlambe dalje će se razvijati prema potrebi,

               —

               poboljšat će se kvaliteta postojećih pokazatelja i upotpuniti informacije o kvaliteti objavljenih pokazatelja,

               —

               poboljšat će se komunikacija o strukturnim pokazateljima i o pokazateljima održivog razvoja, u skladu s važnošću temeljnih strategija.

      Proširenje

      Pravni okvir

   Za pregovore o pristupanju Komisija se mora moći osloniti na kompletan skup pouzdanih statistika, metodološki usporediv s onima država članica. Statistička pomoć novim državama članicama, državama kandidatkinjama i državama potencijalnim kandidatima uređena je jakim pravni okvirom uključujući akte o pristupanju i Uredbu Vijeća (EZ) br. 1085/2006 od 17. srpnja 2006. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) (1).

      Trenutačno stanje

   Ispunjavajući svoje ciljeve na području statističke pomoći, EU se suočava s trima prilično različitim izazovima:

               —

               integriranje potencijalnih novih članica u sve mehanizme Zajednice, uključujući npr. proračune vlastitih sredstava i strukturne fondove i sva druga pitanja i programe,

               —

               pravilna priprema kandidatkinja prije njihovog pristupanja sudjelovanjem u procesu pregovaranja i praćenjem njihovih obveza tijekom pregovora do pristupanja, i

               —

               nastavak pripreme preostalih kandidatkinja te pomoć da dosegnu potpunu usklađenost s važećim zakonodavstvom Zajednice.

         To postavlja visoke zahtjeve na statističku proizvodnju kandidatkinja. Osnovna je gospodarska statistika nužna, uključujući sektorsku i regionalnu distribuciju bruto domaćeg proizvoda, stanovništvo, zaposlenost itd. Ostale su ključne statistike one koje mjere provedbu unutarnjeg tržišta, kao što su promet robe i usluga te sloboda poslovnog nastana, platna bilanca, tok kapitala, mobilnost osoba, industrijska proizvodnja i struktura itd. Povrh toga, postoje zahtjevi za statistiku u sektorima koji su osjetljivi što se tiče pristupnih pregovora, koji podupiru primarne politike EU-a, kao što su poljoprivreda, promet, regije i okoliš.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               prikupljanje usporedivih podataka za ključne politike konsolidirat će se za pregovore i interne potrebe Komisije,

               —

               pomoć novim državama članicama, zemljama kandidatkinjama i zemljama potencijalnim kandidatkinjama nastavit će se kako bi prilagodile svoje statističke sustave za ispunjavanje zahtjeva Zajednice.

         GLAVA I.

      SLOBODNO KRETANJE ROBE

      Pravni okvir

   Odredbe Ugovora o EZ-u: članak 133. (zajednička trgovinska politika).
   Pravni akti koji se odnose na relevantna statistička područja: Uredba (EZ) br. 638/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o statistici Zajednice u vezi s robnom razmjenom između država članica (2), Uredba (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. siječnja 2005. o statistici Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (3).

      Trenutačno stanje

   Prilagodbe zakonodavstva trgovinske statistike uglavnom s obzirom na Uredbu Intrastat, provedbu sustava izvještavanja Intrastat u novim državama članicama i smanjenje stavaka unutar kombinirane nomenklature bila su glavna postignuća u posljednjem programskom razdoblju. Ti su događaji bili ostvareni radi boljeg zadovoljavanja potreba korisnika statističkih podataka na razini Zajednice, kao i na razini država članica, omogućujući pravilno tumačenje makroekonomskih kretanja i procjenu konkurentnosti EU i država članica. Istodobno su optimizirani prikupljanje i obrada statističkih podataka i, kao rezultat toga, smanjeno je administrativno opterećenje pružatelja statističkih informacija. Ti su rezultati uglavnom u skladu s ciljevima Lisabonske strategije.
   Ciljevi za razdoblje od 2008. do 2012. bit će nastavak pojednostavnjenja, usklađivanje različitih vrsta statistike u vezi s međunarodnim prometom robe i statistike platne bilance, istodobno istražujući mogućnosti povezivanja podataka trgovinske statistike i nomenklatura s drugim vrstama statistika, uglavnom poslovne statistike ili nomenklatura industrijske djelatnosti. Ishod će biti korak dalje prema jednostavnijem, transparentnom i razumljivom okviru za ujedinjavanje i uporabu trgovinske statistike, što će dodatno smanjiti administrativno opterećenje poduzeća i tako potaknuti konkurentnost europskoga gospodarstva. Istodobno, povezivanje različitih vrsta statistika treba omogućiti korištenje novih načina analize gospodarskih i strukturnih kretanja i održivo korištenje resursa u EU.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               Komisija će predložiti jednoprotočni sustav ili provedbu bilo koje druge metode koja dovodi do znatnog smanjenja opterećenja statističkog odgovora za Intrastat do 2010., uzimajući u obzir studije izvedivosti o kvaliteti, uključujući i pravodobnost statistike,

               —

               razvijat će se metode i alati radi bolje integracije različitih vrsta statističkih informacija traženih od poduzeća,

               —

               dosljednost između trgovinske statistike i statistike platne bilance dodatno će se poboljšati. Dugoročno, cilj je razvoj integriranog statističkog sustava trgovine koji odražava prekogranični protok robe, usluga i drugih tokova vezanih za trgovinu na koherentan i metodološki dosljedan način.

         GLAVA II.

      POLJOPRIVREDA

      Pravni okvir

   Poljoprivredna statistika odražava visok stupanj integracije poljoprivrede u EU, važnost zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) u proračunu EU-a i ključnu ulogu koju ima u procesu donošenju odluka ZPP-a.

      Trenutačno stanje

   Tradicionalna poljoprivredna statistika će i dalje ostati ključna za ZPP (upravljanje tržištem) te će se morati konsolidirati i pojednostavniti. S druge strane, dvojbe nove politike (ruralni razvoj, okolišna usklađenost i učinci, sigurnost hrane) zahtijevat će strukturnu statistiku koja može biti rjeđa, ali koja treba zadovoljiti potrebu za detaljnim i ponekad specifičnim geografskim raščlambama koje usklađuju npr. prostorne podatke o tlu, slivnim područjima i bioraznolikosti. Popis poljoprivrede 2010. bit će vrlo vrijedan izvor u tom pogledu.
   Jedan od glavnih prijedloga sadržan u Komunikaciji Komisije „Europski plan djelovanja za organsku hranu i poljoprivredu” iz 2004. usredotočuje se na razvoj tržišta organske hrane na temelju informacija. U tu svrhu predvidjet će se prikupljanje statističkih podataka o proizvodnji i o marketingu organskih proizvoda. Pravna arhitektura sustava EU-a za poljoprivrednu statistiku treba biti pojednostavnjena u skoroj budućnosti i primjenjivana u EU-u i u zemljama kandidatkinjama.
   Posebna će se pozornost pridati razvoju specifičnih pokazatelja za ekološko i održivo upravljanje šumama i drvnu industriju. Trebat će pratiti Plan djelovanja EU-a za šume nakon faze pokretanja predviđene za 2006./2007.
   Program statistike ribarstva uključivat će kontinuiranu provedbu postojećeg zakonodavstva, uključujući statistiku akvakulture, razvoj društveno-gospodarskih pokazatelja i pokazatelja održivosti i razvoja opskrbne bilance za riblje proizvode. Eurostat će pratiti kretanja u predloženoj Pomorskoj politici i na odgovarajući način prilagoditi svoj program rada.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               popis poljoprivrede će se u načelu provesti 2009.-2010. u skladu s pravnim aktima, kao i desetogodišnjim istraživanjem o vinogradima. Rezultati istraživanja o strukturi poljoprivrednih gospodarstava iz 2007. bit će na raspolaganju u 2008. (kao i rezultati istraživanja o voćkama iz 2007.),

               —

               istraživanja o metodama poljoprivredne proizvodnje, o uporabi zemljišta, o korištenju sirovina i o organskoj poljoprivredi obavljat će se u skladu s pravnim aktima,

               —

               istraživanja u tijeku o usjevima i uzgoju životinja provodit će se u skladu s revidiranim zakonskim aktima koji će biti usmjereni na integraciju i pojednostavnjivanje postojećeg zakonodavstva i smanjenje opterećenja odgovora,

               —

               studija izvedivosti u tijeku o dohotku sektora poljoprivrednih kućanstava bit će ocijenjena,

               —

               ruralni razvoj i agroekološki pokazatelji dalje će se razvijati i stavljati na raspolaganje,

               —

               posvetit će se posebna pazornost razvoju učinkovitijeg sustava za prikupljanje i vrednovanje poljoprivredne statistike,

               —

               nove statističke informacije bit će ujedinjene i predstavljene kao smjernice predložene Pomorske politike koju trenutačno izrađuje Komisija.

         GLAVA III.

      SLOBODNO KRETANJE OSOBA, USLUGA I KAPITALA
       (4)

      Pravni okvir

   Slobodno je kretanje kapitala i usluga presudno za unutarnje tržište. Pripada takozvanim „temeljnim slobodama” koje su ključne za unutarnje tržište. U okviru svoje odgovornosti za praćenje pravilne i pravodobne primjene odredbi Ugovora o EZ-u kojima se uređuje sloboda kretanja kapitala i usluga Komisija zahtijeva pouzdane i usporedive statističke informacije.
   Relevantne odredbe kojima se uređuje sloboda kretanja kapitala sadržane su u člancima od 56. do 60. Ugovora o EZ-u. Sloboda pružanja prekograničnih usluga određena je u članku 49. tog Ugovora.
   Pravni akti koji se odnose na relevantna statistička područja jesu: Uredba (EZ) br. 184/2005; Odluka br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2003. o izradi i razvoju statistike Zajednice o znanosti i tehnologiji (5); Uredba (EZ) br. 716/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o statistici Zajednice o strukturi i aktivnosti stranih podružnica (6); prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o strukturnoj poslovnoj statistici.

      Trenutačno stanje

   Sve veća važnost slobodnog kretanja usluga i kapitala dovodi do povećane potražnje za visokokvalitetnom statistikom. Izazov je objaviti relevantne podatke pravodobno i prilagoditi sustav promjenjivim zahtjevima politika, uz održavanje niske razine opterećenja ispitanika.
   Od 2006. provedba Uredbe o platnoj bilanci poboljšala je kvalitetu trgovine uslugama i podataka o izravnim ulaganjima. Dodatno, statistika o stranim podružnicama omogućit će mjerenje globalizacije proizvodnih sustava. Izrađena statistika nastavit će pokrivati i vanjsku i unutarnju trgovinu EU-a i na taj način zadovoljiti potrebe unutarnjeg tržišta.
   Sve veća važnost multinacionalnih poduzeća zahtijevat će nove oblike prikupljanja podataka. Nova Uredba o poslovnim registrima odnosi se na prijenos pojedinačnih podataka o multinacionalnim skupinama poduzeća Eurostatu i povratne informacije o usklađenim informacijama državama članicama, što dovodi do registra multinacionalnih skupina poduzeća Zajednice (EuroGroups) koji će se u potpunosti provoditi od 2008. nadalje.
   Redovita izrada visokokvalitetne statistike o poštanskim uslugama važna je za europske politike, državne regulatore i poštanske operatore kako bi se pomoglo razvoju prema otvorenom poštanskom tržištu i šire. Načini prikupljanja podataka temeljit će se na ocjeni pilot-projekta iz 2006. kako bi se osigurala visoka kvaliteta podataka.
   Internacionalizacija istraživanja i razvoja (I&R) i ljudskih resursa povezanih s njima od presudne je važnosti za rezultate europskoga gospodarstva. Stoga je važno prikupiti podatke o I&R u kontekstu platne bilance, trgovačke statistike stranih podružnica i mjera za multinacionalna poduzeća.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               u svim relevantnim područjima primijenit će se NACE Rev. 2 klasifikacija ekonomskih djelatnosti, s detaljnijom raščlambom usluga,

               —

               osigurat će se provedba i ažuriranje ključnog zakonodavstva (platna bilanca, međunarodna trgovina uslugama, izravna strana ulaganja i strane podružnice),

               —

               provodit će se poboljšano mjerenje internacionalizacije istraživanja i razvoja,

               —

               nastavit će se rad na statistici o boravišnim dozvolama — uključujući državljane EU-a i državljane trećih zemalja — sve dok postoje potrebe politika Zajednice za tu vrstu podataka.

         GLAVA IV.

      VIZE, AZIL, USELJAVANJE I DRUGE POLITIKE KOJE SE ODNOSE NA SLOBODNO KRETANJE OSOBA
       (7)

      Pravni okvir

   Razvit će se statistika o migraciji i azilu te o kriminalu i kaznenom pravosuđu, u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje aktivnosti Zajednice, kako bi zadovoljila rastuća potreba statistike kao potpore Planu djelovanja Komisije za provedbu Haškog programa o pitanjima pravosuđa, slobode i sigurnosti. Plan djelovanja uključuje prijedloge za upravljanje migracijskim tokovima, socijalnu i gospodarsku integraciju migranata, granične kontrole, pitanja azila i jačanje sigurnosti kroz zajedničku akciju protiv kriminala, posebno organiziranog kriminala. Bit će potrebno znatno povećanje dostupnosti i kvalitete statistike za potporu tim mjerama. To se posebno odnosi na provedbu nova četiri fonda koja su predložena u okvirnom programu za solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima za razdoblje od 2007. do 2013. Ti će događaji početi prije 2008., ali će se nastaviti tijekom i nakon isteka ovog statističkog programa.

      Trenutačno stanje

   Statistika Zajednice o migracijama i azilu trenutačno je suočena s ozbiljnim problemima nedostupnosti podataka i lošeg usklađivanja. Mjere za prevladavanje tih slabosti su u tijeku i nastavit će se tijekom programskog razdoblja. Ta će poboljšanja poticati provedba novog zakonodavstva na području statistike Zajednice o migraciji i azilu u prvim godinama programa. Potencijal u području statistike o kriminalu dodatno će se istražiti u skladu s Planom djelovanja EU-a 2006.-2010. o razvoju koherentnog i sveobuhvatnog okvira za mjerenje kriminala i kaznenog pravosuđa. Istražit će se izvodljivost i uputnost uvođenja pravne osnove za te statistike.
   Uzevši u obzir velike razlike između državnih administrativnih i statističkih sustava za migracije i azil, kao i za kriminal i kazneno pravosuđe, mjere za poboljšanje usporedivosti statistika usredotočit će se na usklađivanje statističkih rezlutata umjesto na uvođenje zajedničkih izvora podataka i postupaka. Međutim, u nekim slučajevima (kao što je to statistika o organiziranom kriminalu) može biti potrebno razviti nove izvore podataka.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               dovršit će se provedba zakonodavstva o statistici Zajednice o migraciji i azilu. To će pružiti okvir za kontinuirane mjere jačanja dostupnosti, usporedivosti, pravodobnosti i relevantnosti za politike tih statistika,

               —

               razvit će se i raščlaniti prema spolu statistika koja pruža društveno-gospodarske informacije o migrantskoj populaciji, ako je to primjereno, uključujući i primjenu ad-hoc modula u istraživanju o radnoj snazi i prikupljanje informacija o migrantima kao dio Programa popisa stanovništva Zajednice 2011.,

               —

               nastavit će se istraživanje u tijeku o potencijalu za statistiku Zajednice o kriminalu (uključujući organizirani kriminal), viktimizaciju i kazneno pravosuđe.

         GLAVA V.

      PROMET

      Pravni okvir

   Prometna politika EU-a naglo se razvila u posljednjih 15 godina. Njezin je cilj definiran u bijelim knjigama o prometu iz 1992. i 2001. i u Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu iz lipnja 2006. „Neka se Europa kreće — održiva mobilnost za naš kontinent. Srednjoročni pregled Bijele knjige Europske komisije o prometu 2001.” Cilj joj je optimizacija prometnog sustava,koji će omogućiti učinkovito, konkurentno, sigurno, neopasno i ekološki prihvatljivo korištenje pojedinih vrsta prijevoza i njihovih kombinacija u intermodalne prijevozne lance. Čišći i učinkovitiji prijevoz nužan je za isključivanje negativnih nuspojava povećane mobilnosti. Prometna je politika EU-a u središtu Strategije održivog razvoja EU-a i Lisabonske strategije za rast i radna mjesta.

      Trenutačno stanje

   Prometna statistika Zajednice ima cilj biti sveobuhvatni informacijski sustav o prometu, uključujući podatke o tokovima putnika i robe, prometu, infrastrukturi, vrstama prijevoza, opremi, osobnoj mobilnosti, sigurnosti, potrošnji energije i utjecaju na okoliš, prometnim troškovima, infrastrukturnim investicijama, prometnim poduzećima te strukturnim pokazateljima i pokazateljima održivog razvoja.
   Pokrivenost statističkih podataka o tokovima putnika i robe te o prometu dobar je za sve vrste prijevoza osim za promet putnika cestom i nemotoriziranim sredstvima. Nadalje, statistici o prometu za sve vrste prijevoza trenutačno nedostaju neki važni podaci potrebni za nadzor zagušenja, emisija u zrak i daljnjih negativnih utjecaja na okoliš. Statistika o prijevozu robe i dalje je uglavnom usredotočena na samo jednu vrstu prijevoza i ne daje dovoljno informacija o intermodalnim prijevoznim lancima.
   Trenutačno nedostaju pokazatelji koji uzimaju u obzir uvjete koji zaista utječu na inter- i intramodalnu konkurenciju, posebno s obzirom na različite aspekte uvjeta poslovanja: porez, stope korištenja i cestarine, troškove plaća i tarife.
   Sustavu prometnih podataka trenutačno nedostaju informacije o ulaganjima i troškovima prometne infrastrukture, kao i prostorna raščlamba informacija o prometnim mrežama i tokovima, s poveznicama između geografske zastupljenosti prometne mreže i prikupljenim podacima o mreži, što je potrebno radi potkrepljivanja ulaganja u europsku prometnu infrastrukturu i regionalnu politiku Zajednice.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               konsolidirat će se i završiti pokrivenost pravnih osnova za prometnu statistiku Zajednice u svim vrstama prijevoza. Dalje će se razvijati rad na izradi modalno raščlanjenih pokazatelja i u putničkom i u teretnom prijevozu, koja je u tijeku. Poseban će se naglasak staviti na cestovni prijevoz putnika,

               —

               poticat će se prikupljanje dodatne statistike o intermodalnim prijevoznim lancima i gradskom prijevozu, kao i o izradi pokazatelja potrebnih za praćenje integracije razmatranja zaštite okoliša i sigurnosti u prometnoj politici uzimajući u obzir aspekte troškovnog opterećenja i koristi. Revidirat će se prikupljanje podataka o izdacima za ulaganja u infrastrukturu i njihovi troškovi. Također će se uzeti u obzir potreba za pokazateljima logistike. Poseban će se naglasak staviti na prikupljanje podataka o prometu izražene u vozilo-kilometrima,

               —

               razvit će se pokazatelji za analizu konkurentnosti prometnog sektora te intra- i intermodalne konkurencije, prikupit će se relevantni podaci, a rezultati proširiti u odgovarajućem obliku.

         GLAVA VI.

      ZAJEDNIČKA PRAVILA O TRŽIŠNOM NATJECANJU, OPOREZIVANJU I USKLAĐIVANJU ZAKONODAVSTAVA

   Nije potreban izravan statistički program. Statističke se informacije za ovu glavu izvode prema potrebi iz podataka i pokazatelja izrađenih za potrebe drugih glava programa.
   GLAVA VII.

      EKONOMSKA I MONETARNA POLITIKA

      Pravni okvir

   Odredbe Ugovora o EZ-u: članak 99. (koordinacija i nadzor ekonomske politike), članak 104. (praćenje fiskalnih kretanja), članak 105. (monetarna politika i stabilnost cijena), članak 133. (zajednička trgovinska politika), članak 269. (vlastita sredstva).
   Glavni propisi: Uredba Vijeća (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici (8) (ESA95); Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 od 15. srpnja 2003. o. usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) (9); Odluka Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (10); Uredba Vijeća (EZ) br. 3605/93 od 22. studenoga 1993. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita, priložena Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (11); Uredba Vijeća (EZ) br. 2494/95 od 23. listopada 1995. o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (12); Uredba Vijeća (EZ) 1165/98 od 19. svibnja 1998. o kratkoročnim statistikama (13); Uredba (EZ) br. 184/2005; Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 723/2004 od 22. ožujka 2004. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica i uvjeta zapošljavanja drugih službenika Europskih zajednica (14).

      Trenutačno stanje

   Nadzor i koordinacija makroekonomske politike u EU-u, vođenje monetarne politike u Ekonomskoj i monetarnoj uniji, kao i strukturne politike Zajednice, trebaju čvrstu statističku potporu. Nadalje, od najveće je važnosti pružanje statističkih podataka za administrativne potrebe EU-a.
   Eurostat i države članice moraju osigurati uspješnu provedbu programa za prijenos podataka Europskog sustava računa. Ti su podaci ključni element za poslovni ciklus i strukturnu analizu. Znatan će se napor uložiti u poboljšanje mjerenja produktivnosti, što potiče projekt EU KLEMS.
   Pružanje statistike za administrativne svrhe EU-a ostaje vrlo važno. To uključuje pružanje podataka o BND-u i o porezu na dodanu vrijednost za izračun vlastitih sredstava, makroekonomskih podataka potrebnih za potporu strukturnoj politici (posebno pariteta kupovne moći, te podataka potrebnih za plaće i mirovine dužnosnika EU-a.
   Usklađivanje i usporedivost podataka koji se koriste za proračunski i fiskalni nadzor preispitivat će se kako bi se donositeljima odluka pružili visoko kvalitetni i usporedivi statistički instrumenti za potporu pouzdanim ocjenama situacije u svakoj državi članici.
   Posljednjih godina usporen je razvoj Harmoniziranog indeksa potrošačkih cijena (HIPC) i poboljšanje kvalitete HIPC-a treba snažnije poticati (posebno oko stambenih jedinica u kojima stanuju vlasnici, prilagodbe kvalitete i uzorkovanja).
   Potrebno je neprestano poboljšanje pravodobnosti, pokrivenosti i diseminacije Glavnih europskih ekonomskih pokazatelja (GEEP). To treba biti proporcionalno rizicima statističke kvalitete, posebno u odnosu na pouzdanost ranih procjena. Što se tiče kratkoročne statistike, potrebna su poboljšanja u pokrivenosti usluga, posebno cijene učinka usluga, duljina vremenskih serija i pravodobnosti podataka.
   Što se tiče platnobilančne statistike, trenutačni izazovi uključuju pružanje odgovarajućih podataka za nacionalne račune te osiguranje stalne kvalitete izvora podataka u državama članicama gdje se podižu pragovi bankovnog izvješćivanja.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               aktivno će se sudjelovati u reviziji međunarodnih standarda za nacionalne račune (SNR93) i za platnobilančnu statistiku (SPB5),

               —

               provodit će se revidirani Europski sustav računa (ESA 95),

               —

               provodit će se NACE Rev. 2 klasifikacija ekonomskih aktivnosti u nacionalnim računima, platnim bilancama i kratkoročnoj statistici i ostalo ključno zakonodavstvo,

               —

               uspostavit će se europski sustav statistike potrošačkih cijena na temelju HIPC-a, što će pojednostavniti i konsolidirati i pravni okvir HIPC-a i osiguravati vjerodostojnost HIPC-a putem učinkovitije komunikacijske politike i strategije usklađenosti,

               —

               poboljšat će se koherentnost između statistike tržišta rada i nacionalnih računa.

         GLAVA VIII.

      ZAPOŠLJAVANJE

      Pravni okvir

   Kretanja u statistici rada EU-a potaknut će se revidiranom Lisabonskom strategijom koja je sada preusmjerena na rast i zapošljavanje u Europi, ciljevima i mjerilima određenima u okviru Europske strategije zapošljavanja te Ekonomske i monetarne unije koja zahtijeva sveobuhvatan skup infra-godišnje statistike kako bi se opisala kretanja na tržištu rada u europodručju i u EU-u.

      Trenutačno stanje

   Statistikom tržišta rada upravlja čvrsti pravni okvir kako bi se osigurao redovit prijenos podataka za procjenu zaposlenosti, nezaposlenosti, plaća i troškova rada. Ipak, nova područja politike zahtijevat će proširenje statističkog zakonodavstva na druga područja kao što su:

               i.

               statistika o radnim mjestima, koja procjenjuje potražnju na tržištu rada i dopunjuje statistiku o zaposlenosti i nezaposlenosti;

               ii.

               situacija na tržištu rada migranata, koja potiče bolju integraciju tog dijela populacije;

               iii.

               situacija na tržištu rada starijih radnika; i

               iv.

               prijelaz iz škole na posao, podupirujući adekvatne politike koje osiguravaju nesmetano uključivanje mladih u tržište rada.

         Ostala područja kao što su kvaliteta rada i zapošljavanja u kontekstu starenja radne snage, prilagodljivost radnika i poduzeća, kao i potrebe tržišta rada informacijskog društva, i dalje će biti u središtu pazornosti za razvoj statistike.
   Statistika o zaposlenosti i nezaposlenosti uglavnom je namijenjena zadovoljavanju makroekonomskih uvjeta. Na taj način ne uspijeva u potpunosti uzeti u obzir postojeće nejednakosti između regija, posebno u pojedinim urbanim područjima.
   Poboljšanje Ankete o radnoj snazi Zajednice (ARS) u posljednjih nekoliko godina čine ovu anketu i njezine godišnje module glavnim izvorom za izradu usporedivih podataka o tržištu rada. ARS je anketa temeljena na domaćinstvima, čiji se rezultati trebaju dopuniti podacima na temelju poduzeća, kao što su strukturna i kratkoročna statistika o plaćama i troškovima rada. Međutim, još je uvijek potreban daljnji razvoj koji se odnosi na poboljšanje kvalitete u statistici o tržištu rada, kao što su postizanje veće usklađenosti s podacima o zapošljavanju iz nacionalnih računa i drugih istraživanja poslovanja i poljoprivrede te uvođenje europskih programa uzorkovanja i flash procjena za poboljšanje pravodobnosti u diseminaciji pokazatelja. Također se trebaju podrobno analizirati postojeći izvori podataka kako bi se poboljšalo širenje anonimno prikazanih individualnih podataka, prikupljenih za potrebe statistike Zajednice, na znanstvenu zajednicu i uvesti revidiranu klasifikaciju zanimanja (ISCO) u 2011. kako bi se bolje odražavala struktura radnih mjesta i omogućile bolje međunarodne usporedbe.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               odredit će se i primijeniti ad-hoc modul ARS-a 2008. o stanju na tržištu rada migranata i njihovih potomaka, ad-hoc modul ARS-a 2009. o prijelazu iz škole na posao i program ad-hoc modula ARS-a 2010.-2012.,

               —

               pokrivenost strukturnih anketa o plaćama i troškovima rada proširit će se na cijelo gospodarstvo i primijenit će se anketa o cijeni rada iz 2008. i anketa o strukturi plaća iz 2010.,

               —

               europski programi uzorkovanja temeljeni na širem korištenju postojećih podataka mogu se uvesti u kratkoročnu statistiku tržišta rada, omogućujući izradu pravodobnih tromjesečnih i mjesečnih agregata zaposlenosti i nezaposlenosti za europodručje,

               —

               statistika o zaposlenosti i nezaposlenosti može uključivati fokusiranije regionalne pokazatelje posebno za urbana područja i aglomeracije kako bi se bolje uzele u obzir varijacije u zaposlenosti i nezaposlenosti. Do 2010. ispitat će se potreba i trošak mogućeg uvođenja godišnje statistike za aglomeracije od više od 500 000 stanovnika.

               —

               statistika rada omogućit će praćenje zapošljavanja informacijskog društva,

               —

               primijenit će se u cijelosti predstojeća Uredba Vijeća o statistici slobodnih radnih mjesta,

               —

               uvest će se NACE Rev. 2 klasifikacija ekonomskih djelatnosti u strukturne ankete o plaćama i troškovima rada, tromjesečni indeks troškova rada i kontinuirana anketa o radnoj snazi.

         GLAVA IX.

      ZAJEDNIČKA TRGOVINSKA POLITIKA

      Pravni okvir

   Odgovornost Komisije za pregovore o trgovinskim sporazumima s trećim zemljama uključujući sporazume o trgovini uslugama ugrađena je u članak 133. Ugovora o EZ-u. Pravni akti koji se odnose na relevantna statistička područja jesu: Uredba Vijeća (EZ) br. 1172/95 od 22. svibnja 1995. o statistici u vezi s robnom razmjenom Zajednice i njezinih država članica sa zemljama nečlanicama (15), Uredba (EZ) br. 184/2005, Uredba (EZ) br. 716/2007.

      Trenutačno stanje

   Zahtjevi za podacima su sve veći jer se novi trgovački konkurenti i partneri (npr. Kina, Indija, Brazil i ostale zemlje Latinske Amerike) pojavljuju na svjetskoj pozornici i također kao posljedica strukturnih promjena u području trgovine robom i uslugama. Osim toga, visokokvalitetno prikupljanje, analiza i usklađivanje podataka iz država kandidatkinja i glavnih zemalja partnera EU-a ostaju prioritet.
   Usporedno s tim, nastojat će se održati standardi kvalitete u odnosu na prekograničnu trgovinu uslugama, izravna strana ulaganja i trgovinu stranih podružnica. U tu svrhu provedba Uredbe (EZ) br. 184/2005 i Uredbe (EZ) br. 716/2007 bit će od najveće važnosti.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               novo zakonodavstvo Extrastat provodit će se s glavnim ciljem stavljanja na raspolaganje dodatnih relevantnih carinskih informacija i komplementarne statistike putem korištenja registara o trgovačkim subjektima,

               —

               primjenjivat će se i ažurirati ključno zakonodavstvo (platna bilanca, međunarodno trgovanje uslugama, izravna strana ulaganja i strane podružnice),

               —

               primjenjivat će se novi međunarodni metodološki standardi MMF-a u kompilaciji statistike platne bilance EU-a,

               —

               primjenjivat će se Priručnik o statistici međunarodne trgovine uslugama i njegova revidirana verzija u EU-u.

         GLAVA X.

      CARINSKA SURADNJA

   Nije potreban izravan statistički program. Statističke informacije za ovu glavu izvode se prema potrebi iz podataka i pokazatelja izrađenih za potrebe drugih glava programa.
   GLAVA XI.

      SOCIJALNA POLITIKA, OBRAZOVANJE, STRUKOVNO OSPOSOBLJAVANJE I MLADI

      Pravni okvir

   Statistiku u tom području potaknut će otvorena metoda koordinacije (OMK) u područjima socijalne isključenosti, mirovina i zdravstvene zaštite te dugoročne skrbi; Strategija održivog razvoja; članak 143. (izvješće o socijalnom stanju) i 13. (antidiskriminacija) Ugovora o EZ-u, Strategija o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu; Rezolucija Vijeća o poticanju zapošljavanja i socijalne integracije osoba s invalidnošću iz 2003. i Komunikacija Komisije o jednakim mogućnostima za osobe s invalidnošću: Europski plan djelovanja. UNECE-ova Strategija obrazovanja za održivi razvoj također se zalaže za razvoj podataka.

      Trenutačno stanje

   Sustav statistike o životnim uvjetima i socijalnoj zaštiti počiva na dvama glavnim stupovima: ESSPROS (sustav statistike socijalne zaštite) i EU-SILC (statistika o dohotku i životnim uvjetima). Ta dva stupa podupiru pokazatelje Laeken i mirovinske pokazatelje OMK-a. Još se trebaju razviti pokazatelji regionalnog i dječjeg siromaštva.
   Što se tiče demografskih promjena u EU-u, dalje će se razvijati pokazatelji i statističke analize koji se odnose na starenje, financijsku održivost, produktivnost i sudjelovanje radne snage u okviru OMK-a i u suradnji s relevantnim radnim skupinama Vijeća.
   Podaci o cjeloživotnom učenju obuhvaćaju podatke o formalnom i neformalnom obrazovanju te osposobljavanju i neformalnom učenju. Na temelju postojeće obrazovne statistike prikupljeni su novi podaci o stručnoj izobrazbi u poduzećima (koja mjere posvećenost i doprinose poduzeća stručnom osposobljavanju zaposlenika) te o obrazovanju i osposobljavanju odraslih. Podaci o mladima dostupni su iz postojećih anketa, a u potpunosti će se iskoristiti prije nego što se ulože daljnji napori za bolju integraciju dimenzije mladih u postojećim anketama.
   Za zaštitu zdravlja i sigurnost na radnome mjestu, prikupljanje i analiza podataka usredotočit će se na uzroke, okolnosti i troškove nesreća na radu, na profesionalne bolesti i na zdravstvene probleme povezane s radom, kao i na čimbenike koji mogu negativno utjecati na zdravlje radnika. Dalje će se razvijati prikupljanje statistike, posebno usklađeni moduli anketa o invalidnosti. Statistika će se dodatno poboljšati kako bi se podupro razvoj visokokvalitetne, pristupačne i održive zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi.
   Ključni cilj za demografsku statistiku bit će pružanje cjelovitog skupa podataka i analiza potrebnih za procjenu posljedica demografskih promjena u Europi. To će se postići poboljšanjem metoda i sadržaja prikupljanja demografskih podataka, primjenjujući zakonodavstvo za popis stanovništva i kućanstava u 2011., i redovitom izradom dugoročnih projekcija stanovništva.
   Glavne inicijative 2008. - 2012.:

               —

               razvit će se ograničeni skup ključnih varijabli i uspostaviti novi instrument, Europski sustav anketnih modula socijalne statistike (E4SM),

               —

               konsolidirat će se projekt EU-SILC, razviti longitudinalna diseminacija i u potpunosti primjenjivati koncept bruto-dohotka,

               —

               razvit će se pokazatelji o regionalnom siromaštvu (korištenjem tehnika procjene malih područja gdje nacionalni regionalni podaci nisu dostupni) i o dječjem siromaštvu,

               —

               razvit će se provedbeni propisi o ESSPROS-u za poboljšavanje pokrivenosti, usporedivosti i pravodobnosti podataka,

               —

               usvojit će se i provoditi Uredba o statistici o obrazovanju i cjeloživotnom učenju,

               —

               poboljšat će se postojeći okvir statistike cjeloživotnog učenja u pogledu kvalitete,

               —

               do 2010. ispitat će se mogućnost provedbe Indeksa ljudskog razvoja UN-a u EU-u, uzimajući u obzir čimbenike stanovanja i zaposlenosti/nezaposlenosti,

               —

               postupno će se izraditi statistika o mladima na svim obrazovnim razinama i o gospodarskoj i socijalnoj integraciji mladih korištenjem postojećih izvora i, kada je to potrebno, integrirajući ih bolje u postojeće ankete,

               —

               izradit će se statistika o djeci prema međunarodno dogovorenoj dobnoj granici djetinjstva, koja je 18 godina u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta, s obzirom na socijalno stanje i dječje siromaštvo,

               —

               svi prikupljeni socijalni podaci o pojedincima na razini EU-a razvrstat će se po spolu i odredit će se temeljni skup pokazatelja o jednakosti između muškaraca i žena,

               —

               sastavit će se memorandum o razumijevanju u suradnji s Europskim institutom za jednakost spolova radi utvrđivanja načina praktične suradnje,

               —

               istražit će se mogućnosti za razvoj zajedničke metodologije za dobivanje ili poboljšanje postojećih statističkih podataka o opsegu i utjecaju diskriminacije.

         GLAVA XII.

      KULTURA

   Izrada statistike kulture ograničena je u ovoj fazi. Štoviše, ne postoji sveobuhvatan i koherentni okvir ili posebno zakonodavstvo o statistici kulture.
   U svjetlu doprinosa kulturnog i kreativnog sektora za postizanje ciljeva Lisabonske strategije također je potrebno konsolidirati statistiku kulture kako bi se osigurala trajna i redovita izrada podataka (na temelju različitih izvora podataka). Stoga je potreban sveobuhvatan metodološki rad kako bi se npr. bolje mjerio socijalni i gospodarski utjecaj kulturnog i kreativnog sektora u gospodarstvu temeljenom na znanju.
   GLAVA XIII.

      JAVNO ZDRAVSTVO

      Pravni okvir

   Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (16); Odluka br. 1786/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o usvajanju programa aktivnosti Zajednice u području javnog zdravstva (2003.-2008.) (17); prijedlog Komisije od 7. veljače 2007. za Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice o javnom zdravstvu i zaštiti zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu.

      Trenutačno stanje

   Sustav informacija o zdravstvu, utemeljen na temelju prijašnjih akcijskih programa Zajednice o javnom zdravstvu, dalje će se razviti putem djelovanja o „znanju i informacijama o zdravlju” u sljedećem programu djelovanja Zajednice u području javnog zdravstva 2007.-2013. U bliskoj suradnji s državama članicama, zemljama kandidatkinjama i zemljama EGP-a/EFTA-e, Eurostat će, kroz ESS, dalje razvijati statistički element tog sustava, posebno za Zdravstvene pokazatelje Europske zajednice (ECHI).
   Statistički podaci o javnom zdravstvu također su potrebni za pokazatelje održivog razvoja, strukturne pokazatelja, pokazatelje konteksta o invalidnosti i pokazatelje koji su razvijeni u kontekstu OMK-a za potporu nacionalnih strategija za razvoj visokokvalitetne, pristupačne i održive zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi.
   U suradnji s aktivnostima u okviru programa za javno zdravstvo Zajednice, s relevantnim agencijama EU-a i međunarodnim organizacijama nadležnima za područje statistike o javnom zdravstvu (WHO, OECD i UNECE), fokus je na daljnjem razvoju i provedbi metodologije, posebno u području zdravstvenog statusa, zdravstvenih odrednica (kao što su stil života i ekološki čimbenici), zdravstvene zaštite (uključujući rashode za zdravstvo) i uzroka smrti.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               kada je to moguće, donijet će se uredbe Komisije za provedbu predstojeće Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice o javnom zdravstvu i zaštiti zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu,

               —

               ojačat će se infrastruktura za osnovni sustav statistike o javnom zdravstvu, pridajući posebnu pozornost ispitivanju, konsolidaciji i provedbi relevantnih metodologija, kao što je Europska zdravstvena anketa (EHIS) i Sustav zdravstvenih računa (SHA),

               —

               poboljšat će se dostupnost, usporedivost, pravodobnost i relevantnost za politiku statistike o javnom zdravstvu — uključujući statistiku o invalidnosti i o zdravstvenoj zaštiti, raščlanjenu prema spolu — s posebnom pozornošću pridanom daljnjemu metodološkom razvoju i uzimajući u obzir različite kontekste u svakoj zemlji.

         GLAVA XIV.

      ZAŠTITA POTROŠAČA

      Pravni okvir

   Politika potrošača dobila je mnogo veće značenje posljednjih nekoliko godina (članak 153. Ugovora o EZ-u). Rad Eurostata oslanjat će se na Strategiju zdravlja i zaštite potrošača i na prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju programa djelovanja Zajednice u području zdravlja i zaštite potrošača 2007.-2013., koje je Komisija usvojila u travnju 2005.
   Široko područje „zaštite potrošača” podijeljeno je u dva glavna područja: „pitanja potrošača” i „sigurnost hrane”.

      Trenutačno stanje

   Što se tiče pitanja potrošača, Eurostat na godišnjoj razini izdaje panoramsku publikaciju „Potrošači u Europi: činjenice i brojke”, te je uspostavio radnu skupinu među službama o detaljnoj statistici cijena.
   Sigurnost hrane važna je tema u kontekstu politike zaštite potrošača, a EU je razvila brojna zakonodavna i druga djelovanja s namjenom osiguravanja učinkovitih sustava kontrole tijekom cijelog lanca, uključujući zakonski utvrđene standarde za okoliš i dobrobit životinja.
   Svrha je napora Eurostata glede statistike sigurnosti hrane pružiti metodološke savjete i statističke podatke od interesa ne samo stvarateljima politika već i privatnim dionicima i javnosti općenito.
   Glavne inicijative 2008.-2012. (pitanja potrošača):

               —

               razvit će se „tvrda” kvantificirana službena statistika (npr. detaljne cijene, prekogranična potrošnja potrošača, poslovanje poduzeća s potrošačima itd.) i metodološka pomoć za nekvantificiranu statistiku koju su razvila druga javna/privatna tijela,

               —

               pripremit će se plan djelovanja slijedom zaključaka radne skupine među službama o statistici detaljnih cijena,

               —

               pokrenut će se detaljna studija o mogućem modulu o pitanjima zaštite potrošača koji će biti uvršten u novi instrument (E4SM) koji trenutačno razvija Eurostat.

         Glavne inicijative 2008.-2012. (sigurnost hrane):

               —

               provodit će se razvoj relevantne statistike za praćenje sigurnosti hrane,

               —

               poboljšat će se dostupnost i kvaliteta statistike o označenim proizvodima (organskim proizvodima, proizvodima koji se temelje na genetski izmijenjenim organizmima itd.).

         GLAVA XV.

      TRANSEUROPSKE MREŽE

   Nije potreban izravan statistički program. Statističke informacije za ovu glavu izvode se prema potrebi iz podataka i pokazatelja izrađenih za potrebe drugih glava programa.
   GLAVA XVI.

      INDUSTRIJA

      Poslovna statistika

   Statistika o europskim poduzećima treba podupirati analizu konkurentnosti, produktivnosti i rasta te dati ključne informacije za praćenje napretka ciljeva revidirane Lisabonske strategije.

      Pravni okvir

   Uredba Vijeća (EEZ) br. 3924/91 od 19. prosinca 1991. o uspostavi istraživanja Zajednice o industrijskoj proizvodnji (18); Uredba Vijeća EZ, Euratom (EZ, Euratom) br. 58/97 od 20. prosinca 1996. o strukturnoj poslovnoj statistici (19); Uredba (EZ) br. 48/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. prosinca 2003. o izradi godišnje statistike Zajednice o industriji čelika za referentne godine 2003.-2009. (20); Uredba Komisije (EZ) br. 1450/2004 od 13. kolovoza 2004. o provođenju Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o izradi i razvoju statistike Zajednice o inovacijama (21); Uredba (EZ) br. 716/2007; prijedlog Komisije od 5. travnja 2005. Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavizajedničkog okvira za poslovne registre za statističke svrhe.

      Trenutačno stanje

   Strukturna poslovna statistika koristi se za podrobnu analizu europskog poslovnog sektora. Glavni su problemi korisnika nedovoljna pravodobnost podataka i sporo prilagođivanje na nove i nadolazeće potrebe politika, na primjer nedovoljne informacije o uslužnom sektoru, poduzetništvu, globalizaciji i tranziciji na obrasce održive proizvodnje. Za specifične proizvodne sektore statistika o proizvodnji važna je dopuna za razumijevanje rezultata sektora.
   Statistika o inovacijama Zajednice glavni je alat za mjerenje inovacija u Europi. Ta se statistika izrađuje dvogodišnje od 2004. godine. Koliko god je to moguće, pristup mikro-podacima dodjeljuje se podacima Istraživanja o inovacijama u Zajednici (CIS).
   Statistika o stranim podružnicama (FATS) razvija se i nove će uredbe dati osnovni skup varijabli za mjerenje globalizacije. Registar Zajednice multinacionalnih skupina poduzeća (EuroGroups) koji proizlazi iz nove Uredbe o poslovnom registru je u pilot fazi.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               osigurat će se potpuna provedba ključnog zakonodavstva (preinaka Uredbe o strukturnoj poslovnoj statistici, Uredba FATS, registar EuroGroups). Pilot-studije predviđene u zakonodavstvu provodit će se i vrednovati u potpunosti,

               —

               za CIS 2008. u potpunosti će se provesti Priručnik iz Osla 2005. CIS 2010. i naknadna istraživanja o inovacijama Zajednice također će dodatno poboljšati kvalitetu podataka i pristup podacima,

               —

               razvijat će se nove statistike za produbljivanje razumijevanja globalizacije gospodarstva i poduzetništva,

               —

               problemima korisnika u vezi pravodobnosti i inercije u reagiranju na nove potrebe bavit će se testiranjem novih i fleksibilnih načina prikupljanja podataka putem ad hoc anketa i europskih postupaka glede statističkih uzoraka,

               —

               uz zaštitu prava poduzeća da zadrže povjerljivost svojih podataka, razvijat će se metode oslobađanja europskih agregata na najdetaljnijoj razini djelovanja,

               —

               NACE Rev. 2 klasifikacija ekonomskih djelatnosti provodit će se u svim poslovnim statistikama od referentne godine 2008. nadalje,

               —

               osmislit će se poseban program za restrukturiranje poslovne i trgovačke statistike. U okviru ovog programa razvijat će se načini za smanjenje opterećenja na poduzeća.

      Statistika o informacijskom društvu

   Uporaba informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT-a) jedan je od glavnih pokretača prema inkluzivnom društvu, boljim radnim mjestima i pojačanoj konkurentnosti europskih poduzeća. Eurostatova statistika o informacijskom društvu čini ključnu osnovu da europski stvaratelji politika procijene strukturne promjene prema gospodarstvu temeljenom na znanju i doprinose praćenju napretka prema revidiranim ciljevima Lisabonske strategije.

      Pravni okvir

   Uredba (EZ) br. 808/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o statistici Zajednice o informacijskom društvu (22).

      Trenutačno stanje

   Tijekom nekoliko godina Eurostat pridonosi vrednovanju informacijskog društva osiguravajući pokazatelje upotrebe ICT-a, kako poduzeća tako i kućanstava/pojedinaca. Te će se aktivnosti nastaviti i unaprijediti kako bi se prilagodile zahtjevima politika, kao što su inicijativa i2010 temeljena na revidiranoj Lisabonskoj strategiji i daljnje inicijative politika. To povlači za sobom potrebu za odgovarajućom pravnom osnovom nakon isteka postojećeg zakonodavstva.
   Kako bi se išlo šire od aspekata spremnosti i uporabe, prikupljanje podataka o ulaganjima ICT-a i o utjecaju ICT-a na poslovne rezultate i ponašanja te na društvo nadopunit će trenutačna istraživanja Zajednice. Procijenit će se potreba prilagođivanja pravne osnove za statistiku o informacijskom društvu kako bi se osigurao sveobuhvatan i pravodoban skup podataka o sektorima ICT-a i sektora elektroničke komunikacije koji je u skladu s nacionalnim računima.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               pokazatelji o informacijskom društvu uključujući pokazatelje o sektoru ICT-a i njegovoj konkurentnosti stalno će se prilagođivati promjenama potreba politika, uzimajući u obzir širu međunarodnu suradnju u mjerenju ICT-a,

               —

               statistika o ulaganjima ICT-a i uvođenju ICT-a razvijat će se kako bi se bolje ispunio cilj mjerenja održivog razvoja i utjecaja informacijskog društva.

      Statistika turizma

   Turizam je važna gospodarska djelatnost u EU-u s visokim potencijalom za doprinos većoj zaposlenosti i gospodarskom rastu, kao i razvoju i socio-ekonomskoj integraciji i u ruralnim, rubnim i nerazvijenim područjima.

      Pravni okvir

   Direktiva Vijeća 95/57/EZ od 23. studenoga 1995. o prikupljanju statističkih podataka u području turizma (23).

      Trenutačno stanje

   U tijeku je prikupljanje statistika o ponudi i potražnji za turistički smještaj, kao i o gospodarskim aspektima vezanima za ponašanja u turizmu. Ključna problematična područja su, međutim, postizanje većeg stupnja usporedivosti postojeće statistike i uspostava usklađenih satelitskih računa turizma ugrađenih u veće područje održivog turizma, za koje će biti potrebno odrediti i mjeriti relevantne pokazatelje. Zbog izravnog utjecaja na turističku industriju događaja kao što su teroristički napadi ili širenje prenosivih bolesti, glavni će interes biti poboljšanje pravodobnosti podataka.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               modernizirat će se, i gdje je to moguće, pojednostavniti trenutni skup statistike o turizmu i njezine pravne osnove,

               —

               primjenjivat će se usklađeni satelitski računi turizma (uključujući pokazatelje za održivi turizam).

      Energetska statistika

   Sigurna opskrba dostupnim oblicima energije na ekološki prihvatljiv način predstavlja bit energetske politiku EU-a. Sustav energetske statistike razvijen je kao odgovor na potrebe koje proizlaze iz te politike.

      Pravni okvir

   Sustav energetske statistike uglavnom se zasniva na dogovoru. Određene postojeće zakonske obveze odnose se na pojedine aspekte sustava, osim Direktive Vijeća 90/377/EEZ od 29. lipnja 1990. o postupku Zajednice za poboljšanje transparentnosti cijena plina i električne energije za industrijske krajnje korisnike (24).

      Trenutačno stanje

   Tijekom posljednjih nekoliko godina tržišta nafte postala su nestabilna i nepredvidljiva, istodobno su cijene dosegnule visoke razine. Energetska ovisnost EU-a kontinuirano se povećava; energetske su potrebe u porastu dovodeći u pitanje sposobnost smanjenja emisija stakleničkih plinova, istodobno se tržišta električne energije/plina EU-a još uvijek nisu razvila u pravo konkurentno unutarnje tržište. U takvom političkom okruženju Komisija je — kao odgovor na poziv šefova država i vlada 2005. — reagirala nizom prijedloga (Zelena knjiga: Europska strategija za održivu, konkurentnu i sigurnu energiju), kao što je osnivanje Europskog opservatorija za opskrbu energijom kako bi se pratili obrasci ponude i potražnje energetskih tržišta EU-a, nova Direktiva Zajednice o grijanju i hlađenju, ciljano praćenje/utvrđivanje nakon 2010. obnovljivih energija (uključujući električnu energiju i tekuća biogoriva) i praćenje poboljšanja učinkovitosti krajnjeg korištenja energije.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               usvojit će se Uredba o energetskoj statistici koja obuhvaća trenutne potrebe, čime će se poboljšati kvaliteta,

               —

               uvest će se zakonska obveza prikupljanja statistike o cijenama električne energije i plina koje plaćaju kućanstva,

               —

               uspostavit će se metodologija/pristup za utvrđivanje stvarne zemlje porijekla (odredišta) za uvoz (izvoz) plina,

               —

               poboljšat će se metodologija/nomenklature za prikupljanje statistika o tekućim biogorivima,

               —

               odredit će se pokazatelji/prikupljanje podataka radi ocjenjivanja energetske učinkovitosti kao što je predviđeno u Direktivi 2006/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2006. o energetskoj učinkovitosti u krajnjoj potrošnji i energetskim uslugama (25),

               —

               produžit će se pokazatelji natjecanja koji procjenjuju učinkovitost natjecanja i integracije tržišta plina/električne energije, ako bude potrebno.

         GLAVA XVII.

      GOSPODARSKA I SOCIJALNA KOHEZIJA

      Pravni okvir

   Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (26); Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavi infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (27).

      Trenutačno stanje

   Regionalni statistički podaci prikupljeni su za oko desetak širokih statističkih domena, od kojih su neke obuhvaćene pravnim aktom, dok su ostale uređene dogovorom. Uglavnom se podaci kontinuirano šalju Eurostatu. Urbani podaci za urbanu reviziju se prikupljaju svake tri godine od 2003.
   Geografske informacije prikupljaju se i održavaju u bazi podataka GISCO, na korištenje Eurostatu i svim općim upravama Komisije. Nedostatak standarda i usklađenog okvira za prikupljanje podataka zahtijeva znatnu količinu sredstava za pravilno održavanje i ažuriranje. S druge strane, rastuća svijest o mogućnosti kombinacija geografskih sa statističkim i tematskim informacijama povećava potražnju za kartiranjem, analizama i primjenama.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               aktivnosti koje se trebaju provesti u okviru statističkog programa 2008.-2012. bit će određene oblikom nove regionalne politike Zajednice u okviru novog programskog razdoblja za strukturne fondove. Nastavit će se konsolidacijski rad na postojećim podacima, posebno u područjima urbane revizije, prometa, zaštite okoliša te istraživanja i razvoja. Provedba zakonodavnog okvira za podatke o regionalnom stanovništvu i predviđena revizija Uredbe ESA 95 koja obuhvaća podatke o regionalnim računima bit će od velike važnosti za rad na strukturnim pokazateljima. Metodološka dosljednost regionalne statistike unaprijedit će se uključivanjem strože metodologije u relevantnom zakonodavnom okviru nakon revizije i primjena standarda kvalitete već započeta za podatke regionalnih računa proširit će se i na drugu regionalnu statistiku kako bi se osigurale usporedivost i pravodobnost. Provedba NACE Rev. 2 klasifikacije ekonomskih djelatnosti zahtijevat će ponovno izračunavanje vremenskih serija za razdoblja prije uvođenja Revizije,

               —

               raspoloživost i dostupnost geografskih informacija u cijeloj EU revolucionarizirat će se provedbom INSPIRE-a, koja ima cilj razviti infrastrukturu europskih prostornih podataka kako bi poduprla politiku zaštite okoliša i druge politike. To će znatno utjecati na organizaciju i korištenje takvih podataka od strane službi Komisije. Tijekom tog programskog razdoblja Eurostatova skupina za geografske podatke morat će ne samo doprinijeti razvoju tehničke provedbe i pružiti organizacijsku infrastrukturu (uključujući postavljanje i održavanje Odbora INSPIRE-a) već i poduprijeti provedbu INSPIRE-a u cijeloj EU. Nastavit će se promicanje tehnika prostorne analize koje kombiniraju statističke i geografske podatke za korisnike Komisije; povećana raspoloživost prostornih podataka nakon uspostave infrastrukture znatno će poboljšati mogućnost određivanja točnih pokazatelja.

         GLAVA XVIII.

      ISTRAŽIVANJE I TEHNOLOŠKI RAZVOJ

      Pravni okvir

   Statistike znanosti i tehnologije i inovacija (STI):
   Odluka br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2003. o izradi i razvoju statistika Zajednice o znanosti i tehnologiji (28); Uredba Komisije (EZ) br. 753/2004 od 22. travnja 2004. o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu statistika o znanosti i tehnologiji (29); Uredba (EZ) br. 1450/2004.
   Statistička istraživanja, metodologija i nomenklature: Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (30).
   Upravljanje mikropodacima i povjerljivost: Uredba (EZ) br. 1104/2006.

      Trenutačno stanje

   Statistike znanosti, tehnologije i inovacija: politike EU-a na području znanosti, tehnologije i inovacija osnova su Lisabonske strategije, kao što je naglašeno u zaključcima Europskog vijeća u Barceloni 15. i 16. ožujka 2002., i srednjoročne revizije u 2005. Izrada i diseminacija statistike o istraživanju i razvoju, ljudskim resursima u znanosti i tehnologiji, patentima te industrije visokih tehnologija i usluga utemeljenih na znanju znatno su poboljšani u posljednjih nekoliko godina. Njihova izrada se temelji na vlastitom prikupljanju podataka, korištenju administrativnih izvora i korištenju drugih službenih ili neslužbenih izvora podataka. Zakonodavni je okvir uspostavljen.
   Statističko istraživanje, metodologija i nomenklature: zbog promjene radnog okruženja, najviše proširenja, globalizacije i IT tehnologije, kao i troškova prikupljanja statistike, postoji potreba za poboljšanjem svih komponenata kvalitete podataka kako je navedeno u Uredbi (EZ) br. 322/97, ispunjavanja novih zahtjeva stvaratelja politika EU-a i drugih i prilagođivanja statistika promjenama društva.
   Upravljanje mikropodacima i povjerljivost: važan je jednostavan pristup za istraživače mikropodacima prikupljenima na europskoj razini kao dio statističke proizvodnje u skladu s člankom 285. Ugovora o EZ-u. Takav će pristup biti u skladu s odgovarajućim propisima o povjerljivosti, npr. Uredbi (EZ) br. 322/97 i Uredbi Vijeća (Euratom, EEZ) br. 1588/90 od 11. lipnja 1990. o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica (31). Trebaju se naći nova sigurna rješenja.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               statistike znanosti, tehnologije i inovacija: u sljedećim godinama, rad na statistikama znanosti, tehnologije i inovacija usredotočit će se na postizanje bolje kvalitete podataka, poboljšanje statističkih metoda, nomenklatura, koncepata i definicija (za npr. bolje mjerenje tokova znanja; koristeći međunarodno usklađeni izvor neobrađenih podataka Patstat), otvaranje dodatnim izvorima podataka i punoj provedbi statistike o razvoju karijere doktoranata, kao i na ažuriranje postojećeg zakonodavstva o različitim pokrivenim statističkim područjima i pružanje boljeg inputa nacionalnim računima,

               —

               statističko istraživanje, metodologija i nomenklature: u 7. okvirnom programu prioritetno će biti poboljšanje tematskih područja, ali i istraživanje s ciljem poboljšanja kvalitete podataka putem inovativnih metodologija uključujući modeliranje, procjenu i imputaciju. Zajednica funkcionalnog istraživanja u službenoj će se statistici ponovno aktivirati poticanjem mreža. Poticat će se i olakšati diseminacija i korištenje rezultata istraživanja o službenoj statistici u 6. i 7. okvirnom programu te primjena rezultata na operativnoj razini. Treba se više raditi na poboljšanju korištenih nomenklatura (npr. europske ankete o skupinama poduzeća koje obavljaju istraživanje i razvoj), te u korištenju i proširenju europske infrastrukture registara skupina poduzeća,

               —

               upravljanje mikropodacima i povjerljivost: poticat će se integrirani pristup i metodologija za razvoj europskih infrastruktura za olakšavanje pristupa za istraživače anonimno prikazanim podacima u okviru postojećeg zakonodavstva.

         GLAVA XIX.

      OKOLIŠ

      Pravni okvir

   Statistika EU-a o okolišu vodi se zahtjevima za visokokvalitetnom, sveobuhvatnom, pouzdanom i relevantnom statistikom, računima i pokazateljima kako bi se dalje razvijala, provodila i nadzirala politika zaštite okoliše Zajednice, a posebno šesti Program djelovanja za okoliš i njegove „tematske strategije”, ciljevi zaštite okoliša Strategije održivog razvoja EU-a (SDS) i Lisabonske strategije, i Cardiffskog procesa integracije brige za okoliš u sva područja politike. Trenutačno se samo statistika o otpadu (32) i troškovima okoliša (33) prikupljaju na temelju pravnih propisa.

      Trenutačno stanje

   Trenutačno Europska agencija za okoliš, Zajednički istraživački centar (JRC), Opća uprava Komisije za okoliš (DG ENV) i Eurostat vode podatke o okolišu. Grupa četvorice (Go4) (34) dogovorila je tehnički sporazum o raspodjeli odgovornosti i rada, što je dovelo do osnivanja centara za podatke o okolišu (EDC). Osigurat će se povećana interoperabilnost IT infrastrukture partnera Go4. Blisko partnerstvo s međunarodnim organizacijama (UN, OECD) o metodama (npr. priručnici) i prikupljanju podataka (Eurostat/ Zajednički upitnik OECD-a) nadopunjuje okvir za statistiku o okolišu i račune.
   Ispunjavanje zahtjeva podataka „Tematskih strategija”, npr. o „Sprečavanju i recikliranju otpada”, „Održivom korištenju prirodnih bogatstava” i „Održivom korištenju pesticida” ključni je prioritet, nastavlja se izrada osnovne statistike o okolišu, kao i pružanje statističkih podataka i pokazatelja o vodi, zraku, bioraznolikosti, tlu, šumama i korištenju zemljišta drugim centrima za podatke o okolišu.
   Bolje analiziranje i kvantifikacija veze između gospodarskih i ekoloških stupova Strategije održivog razvoja zahtijevaju daljnji razvoj okolišno-gospodarskih računa. Neke pod-domene informacija o okolišu pokazuju znatne praznine i nisu uvijek ažurirane. Udjel statistike o okolišu i računa pod pravnim pokrićem EU-a nizak je. Treba uzeti u obzir pravne osnove za druge osnovna područja.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:
   S ciljem poboljšanja sinergija, planiranja i provedbe koje se odnose na statistiku o okolišu, rad od 2008. do 2012. koordinirat će se kroz susret „direktora” o statistici o okolišu i računima (DIMESA), koji pokriva dvije mreže Go4 i države članice:

               —

               centri podataka za otpad, prirodna bogatstva i proizvode i propisi o statistici o otpadu i pesticidima (planirani) pružat će visokokvalitetne podatke, ispunjavajući zahtjeve podataka Tematskih strategija,

               —

               postojeći pokazatelji o okolišu bit će konsolidirani, razvit će se novi pokazatelji i pružit će se tehnička potpora za izračun pokazatelja na razini EU-a te za pregled obveze izvješćivanja za usredotočenije i troškovno učinkovito prikupljanje podataka o okolišu,

               —

               dalje će se promicati metodološki razvoj i istraživanja o okolišno-gospodarskim računima i provodit će se glavni moduli okolišnih računa,

               —

               dalje će se poboljšati metode procjene i prognoza za popunu praznina u podacima i povećanje pravodobnosti statistike o okolišu i računima,

               —

               razvijat će se pravne osnove, kada je to prikladno, za temeljna područja prikupljanja podataka o okolišu koji trenutačno nisu obuhvaćeni pravnim aktima.

         GLAVA XX.

      RAZVOJNA SURADNJA

   Dobra je statistika nužna za procjenu uspješnosti razvojne politike. Potrebna je zemljama u razvoju za politiku utemeljenu na dokazima. Nadalje, u kontekstu učvršćivanja demokracije i vladavine prava i poštivanja ljudskih prava statistika je primjer dobrog upravljanja i može pomoći u promicanju dobrog upravljanja i transparentnosti pod uvjetom da su ispunjeni odgovarajući standardi kvalitete statističke proizvodnje te da su osigurani pristup i diseminacija službene statistike.

      Pravni okvir

   Članak 180. Ugovora o EZ-u.

      Trenutačno stanje

   Mnogo se treba učiniti u zemljama u razvoju kako bi se povećao statistički kapacitet. Opći je cilj poduprijeti politiku vanjskih odnosa EU-a pružanjem odgovarajuće i usmjerene statističke tehničke pomoći s ciljem jačanja statističkih kapaciteta u zemljama koje koriste pomoć EU-a. Ta potpora mora biti trajna. U tom smislu treba nastojati osigurati da statistika čini sastavni dio nacionalnih i regionalnih razvojnih planova.
   Najvažniji je element politike povećanje i izričita usredotočenost u razvojnoj politici EZ-a na smanjenje siromaštva, posebno u zemljama ACP-a, a osobito u Africi. Slijedom toga, statistička suradnja sve se više usmjerava na jačanje mjerenja i praćenje siromaštva, s posebnim naglaskom na pokazatelje Milenijskih razvojnih ciljeva (MDG).
   Pružaju se tehnički savjeti i potpora u području mjerenja utjecaja razvojnih programa EU-a i s obzirom na statistički element programa regionalnog razvoja EU-a u cjelini.
   Stalan je naglasak u sklopu programa na regionalnoj integraciji, što odražava povećanje nastojanja između samih zemalja da ojačaju svoje regionalne strukture. Područja za potporu uključuju multilateralni nadzor, poboljšanje nacionalnih računa, statistiku cijena, statistiku o poljoprivredi, statistiku o prirodnim bogatstvima i o pritiscima na okoliš, vanjsku trgovinu, poslovnu statistiku i statističko osposobljavanje.
   ESS se nastavlja i jača svoje napore za poboljšanje koordinacije između donatorske zajednice (tj. bilateralnih i multilateralnih donatora). Sukladno tome, Eurostat i države članice podupiru rad, posebno u kontekstu OECD/DAC, UN-a i Svjetske banke, za procjenu utjecaja razvojne suradnje na postizanje Milenijskih razvojnih ciljeva. Kao takva, ona ima aktivnu ulogu u inicijativi PARIS 21. Pobliže, aktivnosti tehničke suradnje naglašavaju važnost usredotočenosti na korisnika i promiču vrijednosti višegodišnjeg programiranja.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               povećat će se vidljivost statistike u nacionalnim i regionalnim razvojnim planovima,

               —

               osigurat će se tehnički savjeti i znanstvena potpora, gdje je to moguće, za obavljanje statističkih razvojnih programa, posebno na regionalnoj razini; potpora projektima sa statističkim implikacijama i usklađivanje statistike u zemljama koje koriste pomoć EU-a; te doprinos procjeni statističkih prioriteta za planiranje i programiranje aktivnosti statističke suradnje EU-a,

               —

               stavit će se poseban naglasak, uzimajući u obzir širenje jednakosti među spolovima, na mjerenje i praćenje siromaštva, napredak u socijalnoj koheziji, ekološku održivost i pokazatelje Milenijskih razvojnih ciljeva.

         GLAVA XXI.

      GOSPODARSKA, FINANCIJSKA I TEHNIČKA SURADNJA S TREĆIM ZEMLJAMA

      Pravni okvir

   Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 1279/96 od 25. lipnja 1996. o pružanju pomoći za gospodarsku reformu i oporavak u novim neovisnim država i Mongoliji (35); Komunikacija od 9. prosinca 2004. Komisije Vijeću o prijedlogu Komisije za planove djelovanja u okviru Europske politike susjedstva (EPS).

      Trenutačno stanje

   Suradnja u području statistike sa zemljama obuhvaćenima EPS-om ima cilj poduprijeti razvoj statističkih sustava tih zemalja radi pružanja osnovnog skupa usklađenih podataka koji ispunjavaju uvjete EU-a u područjima gdje politike EU-a traže takve podatke. Statistička pomoć tim zemljama provodi se kroz Instrument za europsko susjedstvo i partnerstvo.
   Glavne inicijative 2008.-2012.:

               —

               razvit će se ključna područja ekonomske statistike, nacionalnih računa i statistike o cijenama, vanjskoj trgovini, migracijama i socijalna statistika. Osim toga, postupno bi se trebali dodati drugi sektori poput statistike o energiji i okolišu — i, šire, pokazatelji održivog razvoja — kao ključni input za izradu politike,

               —

               suradnja će biti usmjerena i na izgradnju i jačanje institucionalnih kapaciteta nacionalnih statističkih ureda i međuinstitucionalnu suradnju.

      (1)  SL L 210, 31.7.2006., str. 82.

      (2)  SL L 102, 7.4.2004., str. 1.

      (3)  SL L 35, 8.2.2005., str. 23. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 602/2006 (SL L 106., 19.4.2006., str. 10.).

      (4)  Slobodno kretanje osoba se obrađuje u glavi IV.

      (5)  SL L 230, 16.9.2003., str. 1.

      (6)  SL L 171, 29.6.2007., str. 7.

      (7)  Usvajanje mjera u području policije i pravosudne suradnje u kriminalističkim pitanjima nije predviđeno u glavi IV. Ugovora o EZ-u već je dio glave VI. Ugovora o Europskoj uniji. Uvrštene su u glavu IV. ovog dokumenta jer su i migracijska politika i suradnja policije/pravosuđa pokriveni područjem Sloboda, sigurnost i pravosuđe.

      (8)  SL L 310, 30.11.1996., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1267/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 180, 18.7.2003., str. 1.).

      (9)  SL L 181, 19.7.2003., str. 1.

      (10)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

      (11)  SL L 332, 31.12.1993., str. 7. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2103/2005 (SL L 337, 22.12.2005., str. 1.).

      (12)  SL L 257, 27.10. 1995., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003.

      (13)  SL L 162, 5.6.1998., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

      (14)  SL L 124, 27.4.2004., str. 1.

      (15)  SL L 118, 25.5.1995., str. 10. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br.1882/2003.

      (16)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2007/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 165, 27.6.2007., str. 21.).

      (17)  SL L 271, 9.10.2002., str. 1. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 786/2004/EZ (SL L 138, 30.4.2004., str. 7.).

      (18)  SL L 374, 31.12.1991., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1893/2006.

      (19)  SL L 14, 17.1.1997., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1893/2006.

      (20)  SL L 7, 13.1.2004., str. 4. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1893/2006.

      (21)  SL L 267, 14.8.2004., str. 32. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 973/2007 (SL L 216, 21.8.2007., str. 10.).

      (22)  SL L 143, 30.4.2004., str. 49. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1893/2006.

      (23)  SL L 291, 6.12.1995., str. 32., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2006/110/EZ (SL L 363, 20.12.2006., str. 418.).

      (24)  SL L 185, 17.7.1990., str. 16. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2007/394/EZ (SL L 148, 9.6.2007., str. 11.).

      (25)  SL L 114, 27.4.2006., str. 64.

      (26)  SL L 154, 21.6.2003., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 105/2007 (SL L 39, 10.2.2007., str. 1.).

      (27)  SL L 108, 25.4.2007., str. 1.

      (28)  SL L 230, 16.9.2003., str. 1.

      (29)  SL L 118, 23.4.2004., str. 23. Odluka kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 973/2007.

      (30)  SL L 412, 30.12.2006., str. 1.

      (31)  SL L 151, 15.6.1990., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003.

      (32)  Uredba (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2002. o statistici o otpadu (SL L 332, 9.12.2002., str. 1.). Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1893/2006.

      (33)  Uredba (EZ, Euratom) br. 58/97.

      (34)  Tehnički sporazum od 14. studenoga 2005. o osnivanju centara za podatke o okolišu, dogovoren između četiriju tijela zajednice koja su uključena u izvještavanja o okolišu i diseminaciju podataka.

      (35)  SL L 165, 4.7.1996., str. 1.