title: Odluka br. 1719/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2006. o uspostavi programa „Mladi na djelu” za razdoblje od 2007. do 2013.

text:
               16/Sv. 1

               HR

               Službeni list Europske unije

               176

         32006D1719

               L 327/30

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA br. 1719/2006/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 15. studenoga 2006.
   o uspostavi programa „Mladi na djelu” za razdoblje od 2007. do 2013.
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 149. stavak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
   u skladu s postupkom iz članka 251. Ugovora (3),
   budući da:

               (1)

               Ugovorom o osnivanju Europske zajednice, dalje u tekstu: „Ugovor”, uvodi se građanstvo Unije i određuje da bi cilj djelovanja Zajednice na području obrazovanja, strukovnog obrazovanja i mladih trebao primarno biti poticanje razvoja razmjene mladih, razmjene sociopedagoških strukovnih djelatnika te kvalitetno obrazovanje.

               (2)

               Ugovor o osnivanju Europske unije temelji se na načelima slobode, demokracije, poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda, jednakosti muškaraca i žena te nediskriminaciji. Promicanje aktivnoga građanstva mladih ljudi trebalo bi pridonijeti razvoju tih vrijednosti.

               (3)

               Odlukom br. 1031/2000/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2000. uspostavljen je program djelovanja Zajednice „Mladi” (4). Primjereno je nastaviti i osnažiti suradnju i aktivnosti Zajednice na temelju iskustava iz tog programa.

               (4)

               Odlukom br. 790/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. uspostavljen je program aktivnosti Zajednice za promicanje tijela koja su na europskoj razini aktivna na području mladih (5).

               (5)

               Na izvanrednom Europskom vijeću održanom u Lisabonu 23. i 24. ožujka 2000. utvrđen je strateški cilj za EU koji obuhvaća aktivnu politiku zapošljavanja koja daje veći prioritet cjeloživotnom učenju, dopunjenu strategijom održivog razvoja Europskog vijeća održanog 15. i 16. lipnja 2001. u Göteburgu.

               (6)

               U Laekenskoj deklaraciji priloženoj zaključcima Predsjedništva Europskog vijeća od 14. i 15. prosinca 2001. potvrđuje se da je približavanje građana, prije svega mladih, europskom projektu i europskim institucijama jedan od temeljnih izazova kojeg bi EU trebala riješiti.

               (7)

               Komisija je 21. studenoga 2001. usvojila Bijelu knjigu „Novi poticaj za europske mlade”, u kojoj se predlaže okvir za suradnju na području mladih usmjeren na sudjelovanje, informiranje, dobrovoljne aktivnosti i bolje razumijevanje mladih. Europski je parlament usvojio te prijedloge u svojoj rezoluciji od 14. svibnja 2002. (6)

               (8)

               Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća 27. lipnja 2002. (7) predviđa, osobito, otvorenu metodu koordinacije koja obuhvaća prioritete sudjelovanja, informiranja, dobrovoljnih aktivnosti mladih i bolje razumijevanje mladih. To bi trebalo uzeti u obzir prilikom provedbe programa „Mladi na djelu”, dalje u tekstu: „program”.

               (9)

               U svojim zaključcima od 6. svibnja 2003. (8) Vijeće ističe potrebu za očuvanjem i razvijanjem postojećih instrumenata Zajednice posebno namijenjenih mladima, budući da su oni neophodni za razvoj suradnje država članica na području mladih te, nadalje, da bi prioritete i ciljeve tih instrumenata trebalo uskladiti s Okvirom europske suradnje na području mladih.

               (10)

               Na proljetnom Europskom vijeću održanom 22. i 23. ožujka 2005. usvojen je Europski pakt za mlade kao jedan od instrumenata koji pridonosi ostvarivanju lisabonskih ciljeva rasta i radnih mjesta. Pakt se usredotočuje na tri područja: zapošljavanje, integraciju i socijalno napredovanje; obrazovanje, osposobljavanje i mobilnost; usklađivanje radnog i obiteljskog života.

               (11)

               Djelovanje Zajednice uključuje doprinos visokokvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju u cilju uklanjanja nejednakosti i promicanja jednakosti muškaraca i žena, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora.

               (12)

               Trebalo bi uzeti u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom.

               (13)

               Potrebno je promicati aktivno građanstvo i, u provedbi linija djelovanja, pospješiti borbu protiv isključivanja i diskriminacije u svim njihovim oblicima, uključujući one na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije, u skladu s člankom 13. stavkom 1. Ugovora.

               (14)

               Zemlje kandidatkinje i one zemlje EFTA-e koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, prihvaćaju se kao potencijalni sudionici u programima Zajednice u skladu s njima zaključenim sporazumima.

               (15)

               Na Europskom vijeću održanom 19. i 20. lipnja 2003. u Solunu usvojena je „Solunska agenda za zapadni Balkan: na putu prema europskoj integraciji”, kojom je predviđena otvorenost programa Zajednice zemljama koje čine dio procesa stabilizacije i pridruživanja, na temelju okvirnih sporazuma koje je potrebno potpisati između Zajednice i tih zemalja.

               (16)

               Potrebno je poduzeti korake za uključivanje Švicarske u program.

               (17)

               U Barcelonskoj deklaraciji usvojenoj na Euro-sredozemnoj konferenciji 1995. navodi se da bi razmjena mladih trebala biti sredstvo za pripremu budućih naraštaja za užu suradnju između euro-sredozemnih partnera, uz poštovanje načela ljudskih prava i temeljnih sloboda.

               (18)

               U svojim zaključcima od 16. lipnja 2003., Vijeće, na temelju Komunikacije Komisije pod nazivom „Šira Europa – susjedstvo: novi okvir za odnose s našim istočnim i južnim susjedima”, navodi pospješivanje kulturne suradnje, obostranog razumijevanja i suradnje na području obrazovanja i osposobljavanja sa susjednim zemljama kao linije djelovanja Zajednice.

               (19)

               Privremena izvješća o evaluaciji postojećeg programa „Mladi” i javno savjetovanje o budućnosti aktivnosti Zajednice na području obrazovanja, osposobljavanja i mladih, otkrivaju snažnu i u nekim vidovima rastuću potrebu za nastavkom suradnje i mobilnosti na području mladih na europskoj razini, te pozivaju na jednostavniji, korisnicima prilagođeniji i prilagodljiviji pristup provedbe takvih aktivnosti.

               (20)

               U skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, provedbu programa moguće je pojednostavniti financiranjem na temelju paušalnih iznosa u pogledu potpore koja se dodjeljuje sudionicima programa ili potpore Zajednice za strukture uspostavljene na nacionalnoj razini za upravljanje programom.

               (21)

               Program bi trebalo redovito pratiti i vrednovati u suradnji Komisije i država članica kako bi se omogućile ponovne prilagodbe, posebno u vezi s prioritetima za provedbu mjera. To praćenje i evaluacija treba obuhvaćati mjerljive i relevantne ciljeve i pokazatelje.

               (22)

               Potrebno je osigurati dovoljnu fleksibilnost u oblikovanju pravnog temelja programa kako bi se omogućile odgovarajuće prilagodbe aktivnosti radi davanja odgovora na promjenljive potrebe tijekom razdoblja 2007. - 2013., te kako bi se izbjegle pretjerano detaljne odredbe prethodnih programa, pa je stoga ova Odluka namjerno ograničena na generičke definicije djelovanja i njihove bitne popratne administrativne i financijske odredbe.

               (23)

               Primjereno je osigurati pravilno zaključivanje programa, osobito u vezi s nastavkom višegodišnjih aranžmana za njegovo upravljanje, kao što je financiranje tehničke i administrativne pomoći. Od 1. siječnja 2014. tehnička i administrativna pomoć osigurat će u slučaju potrebe upravljanje aktivnostima koje do kraja 2013. nisu završene.

               (24)

               Potrebno je predvidjeti posebne aranžmane za primjenu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (9) i provedbene mjere, kao i za odstupanja od ovih tekstova ako je to potrebno zbog značajki korisnika i prirode aktivnosti.

               (25)

               Trebalo bi provesti primjerene mjere s ciljem sprečavanja nepravilnosti i prevara te povrata izgubljenih ili pogrešno isplaćenih ili iskorištenih sredstava.

               (26)

               U ovoj se Odluci za cijelo razdoblje programa utvrđuje financijska omotnica koja, u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju predstavlja referentni okvir za proračunsko tijelo tijekom godišnjeg proračunskog postupka (10).

               (27)

               Budući da države članice ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Odluke zato što su za njihovo ostvarivanje potrebna multilateralna partnerstva i mjere za transnacionalnu mobilnost i razmjenu informacija na europskoj razini, te ih je stoga, zbog transnacionalnog i multilateralnog opsega predloženih aktivnosti i mjera, moguće lakše ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti iz istoga članka, ova Odluka ne prekoračuje potrebne okvire za ostvarivanje tih ciljeva.

               (28)

               Trebalo bi usvojiti mjere za provedbu ove Odluke u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti prenesenih na Komisiju (11).

               (29)

               Trebalo bi usvojiti privremene mjere za praćenje djelovanja započetih prije 31. prosinca 2006. u skladu s Odlukom br. 1031/2000/EZ i Odlukom br. 790/2004/EZ,

         ODLUČILI SU:
   Članak 1.
   Uspostava programa
   1.   Ovom se Odlukom uspostavlja program „Mladi na djelu” kao djelovanje Zajednice, dalje u tekstu: „program”, u cilju razvoja suradnje na području mladih u Europskoj uniji.
   2.   Program započinje 1. siječnja 2007. i završava 31. prosinca 2013.
   Članak 2.
   Opći ciljevi programa
   1.   Opći ciljevi programa su:

               (a)

               poticati aktivno građanstvo mladih ljudi općenito, a osobito njihovo europsko građanstvo;

               (b)

               razvijati solidarnost i poticati snošljivost među mladim ljudima, osobito u cilju učvršćivanja socijalne kohezije u Europskoj uniji;

               (c)

               jačati međusobno razumijevanje među mladima u različitim zemljama;

               (d)

               doprinositi razvoju kakvoće sustava potpore za aktivnosti mladih i sposobnosti organizacija civilnoga društva na području mladih;

               (e)

               poticati europsku suradnju na području mladih.

         2.   Opći ciljevi programa nadopunjuju ciljeve koji se provode u drugim područjima aktivnosti Zajednice, osobito na području cjeloživotnog učenja, uključujući strukovno obrazovanje te neformalno i informalno učenje, kao i u drugim područjima kao što su kultura, sport i zapošljavanje.
   3.   Opći ciljevi programa doprinose razvoju politika Europske unije, posebno u vezi s priznavanjem kulturne, multikulturne i jezične raznolikosti u Europi, jačanju socijalne kohezije i borbi protiv svih oblika diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije, te u vezi s održivim razvojem.
   Članak 3.
   Posebni ciljevi programa
   Posebni ciljevi su:

               1.

               U kontekstu općeg cilja poticanja aktivnog građanstva mladih općenito, a osobito njihova europskog građanstva:

                           (a)

                           omogućiti mladim ljudima i organizacijama mladih sudjelovanje u razvoju društva općenito, a osobito Europske unije;

                           (b)

                           razvijati osjećaj pripadnosti Europskoj uniji kod mladih;

                           (c)

                           ohrabrivati sudjelovanje mladih u demokratskom životu Europe;

                           (d)

                           poticati mobilnost mladih u Europi;

                           (e)

                           razvijati međukulturno učenje na području mladih;

                           (f)

                           promicati temeljne vrijednosti Europske unije među mladima, osobito poštovanje ljudskog dostojanstva, jednakost, poštovanje ljudskih prava, snošljivost i nediskriminaciju;

                           (g)

                           poticati inicijativu, poduzetništvo i kreativnost;

                           (h)

                           olakšavati sudjelovanje mladih s manje prilika u programu, osobito mladih s invaliditetom;

                           (i)

                           osigurati poštovanje načela jednakost muškaraca i žena prilikom sudjelovanja u programu te jačanje jednakosti spolova u aktivnostima;

                           (j)

                           osigurati mogućnosti za neformalno i informalno učenje s europskom dimenzijom i ponuditi inovativne mogućnosti u vezi s aktivnim građanstvom.

               2.

               U kontekstu općeg cilja razvijanja solidarnosti i poticanja snošljivosti među mladima, u cilju učvršćivanja socijalne kohezije u Europskoj uniji:

                           (a)

                           omogućiti mladima izražavanje svoje osobne opredijeljenosti putem dobrovoljnih aktivnosti na europskoj i međunarodnoj razini;

                           (b)

                           uključiti mlade u aktivnosti kojima se potiče solidarnost među građanima Europske unije.

               3.

               U kontekstu općeg cilja jačanja međusobnog razumijevanja među mladima u različitim zemljama:

                           (a)

                           razvijati razmjenu i međukulturni dijalog između mladih Europljana i mladih iz susjednih zemalja;

                           (b)

                           doprinositi razvoju kakvoće struktura potpore mladima u tim državama i uloge onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih;

                           (c)

                           razvijati projekte tematske suradnje s drugim državama, koji uključuju mlade i one aktivne u radu s mladima i organizacije mladih.

               4.

               U kontekstu općeg cilja doprinošenja razvoju kakvoće sustava potpore za aktivnosti mladih i sposobnosti organizacija civilnoga društva na području mladih:

                           (a)

                           doprinositi umrežavanju navedenih organizacija;

                           (b)

                           razvijati osposobljavanje i suradnju onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih;

                           (c)

                           promicati inovativnost u razvoju aktivnosti za mlade;

                           (d)

                           doprinositi poboljšanju informacija za mlade te davati posebnu pozornost pristupu mladih s invaliditetom;

                           (e)

                           podupirati dugoročne projekte i inicijative regionalnih i lokalnih tijela za mlade;

                           (f)

                           olakšavati priznavanje neformalnog učenja i vještina mladih koje su stekli sudjelovanjem u programu;

                           (g)

                           razmjenjivati dobre prakse.

               5.

               U kontekstu općeg cilja poticanja europske suradnje na području mladih, uz uvažavanje lokalnih i regionalnih aspekata:

                           (a)

                           ohrabrivati razmjenu dobrih praksi i suradnje među upravnim tijelima i donositeljima politika na svim razinama;

                           (b)

                           ohrabrivati strukturirani dijalog među donositeljima politika i mladima;

                           (c)

                           poboljšavati znanje i razumijevanje mladih;

                           (d)

                           pridonositi suradnji različitih nacionalnih i međunarodnih dobrovoljnih aktivnosti mladih.

         Članak 4.
   Aktivnosti
   Posebni i opći ciljevi programa ostvaruju se putem dolje navedenih aktivnosti, pojedinosti o kojima se nalaze u Prilogu:

               1.

               Mladi za Europu
               Cilj ove aktivnosti je:

                           —

                           podupiranje razmjene mladih radi povećanja njihove mobilnosti,

                           —

                           podupiranje inicijativa, projekata i aktivnosti mladih koji se odnose na sudjelovanje u demokratskom životu u cilju razvijanja građanstva mladih i međusobna razumijevanja.

               2.

               Europska volonterska služba
               Cilj ove aktivnosti je podupiranje sudjelovanja mladih u različitim oblicima volonterskih aktivnosti, unutar Europske unije i izvan nje.

               3.

               Mladi u svijetu
               Cilj ove aktivnosti je:

                           —

                           podupiranje projekata s partnerskim zemljama iz članka 5. stavka 2., posebno razmjena mladih i onih koji su aktivni u radu s mladima te organizacija mladih,

                           —

                           podupiranje inicijativa koje jačaju međusobno razumijevanje mladih, njihovu solidarnost i snošljivost te razvoj suradnje na području mladih i civilnog društva u tim zemljama.

               4.

               Sustavi potpore za mlade
               Cilj ove aktivnosti je podupiranje tijela aktivnih na europskoj razini na području mladih, posebno djelovanje nevladinih organizacija mladih, njihovo umrežavanje, savjetovanje onih koji razvijaju projekte, osiguranje kakvoće pomoću razmjene, osposobljavanja i umrežavanja onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih, ohrabrivanje inovativnosti i kakvoće, informiranje mladih, razvijanje struktura i aktivnosti potrebnih za ostvarivanje tih ciljeva programa, i poticanje partnerstava s lokalnim i regionalnim tijelima.

               5.

               Potpora europskoj suradnji na području mladih
               Cilj ove aktivnosti je:

                           —

                           organiziranje strukturiranog dijaloga različitih aktera na području mladih, osobito samih mladih, onih koji su aktivni u radu s mladima, organizacija mladih i donositelja politika,

                           —

                           podupiranje seminara mladih o društvenim, kulturnim i političkim pitanjima za koja su mladi ljudi zainteresirani,

                           —

                           doprinošenje razvoju suradnje na području politike mladih,

                           —

                           olakšavanje razvoja mreža potrebnih za bolje razumijevanje mladih.

         Članak 5.
   Sudjelovanje u programu
   1.   U programu mogu sudjelovati sljedeće zemlje, dalje u tekstu: „zemlje sudionice”:

               (a)

               države članice;

               (b)

               države EFTA-e koje su stranke Sporazuma o EGP-u, u skladu s odredbama tog sporazuma;

               (c)

               države kandidatkinje koje mogu koristiti pogodnostima iz pretpristupne strategije, u skladu s općim načelima i općim uvjetima i aranžmanima utvrđenima u okvirnim sporazumima zaključenima s tim zemljama u vezi s njihovim sudjelovanjem u programima Zajednice;

               (d)

               zemlje zapadnog Balkana, u skladu s aranžmanima koji se trebaju utvrditi s tim državama u skladu s okvirnim sporazumima koji predviđaju njihovo sudjelovanje u programima Zajednice;

               (e)

               Švicarska, pod uvjetom zaključivanja bilateralnoga sporazuma s tom zemljom.

         2.   U aktivnostima iz točaka 2. i 3. Priloga mogu sudjelovati treće zemlje koje su sa Zajednicom potpisale sporazume relevantne za područje mladih, dalje u tekstu: „zemlje partneri”.
   Ta se suradnja po potrebi temelji na odobrenju dodatnih sredstava partnerskih zemalja u skladu s postupcima koji trebaju biti dogovoreni s tim državama.
   Članak 6.
   Pristup programu
   1.   Program je namijenjen potpori neprofitnim projektima za mlade, skupinama mladih, onima koji su aktivni u radu s mladima i organizacijama mladih, neprofitnim organizacijama i udruženjima te, u određenim opravdanim slučajevima, drugim partnerima koji su aktivni na području mladih.
   2.   Ne dovodeći u pitanje aranžmane u Prilogu za provedbu aktivnosti, program je namijenjen mladima između 15 i 28 godina starosti, iako u nekim aktivnostima mogu sudjelovati i mladi od 13 do 30 godina starosti.
   3.   Korisnici trebaju biti pravni rezidenti zemlje koja sudjeluje u programu ili, ovisno o prirodi aktivnosti, partnerske zemlje.
   4.   Svi mladi ljudi imaju pristup aktivnostima programa bez diskriminacije, u skladu s odredbama iz Priloga. Komisija i zemlje sudionice osiguravaju poduzimanje osobitih napora za mlade kojima je posebno teško sudjelovati u programu zbog obrazovnih, društvenih, tjelesnih, psiholoških, gospodarskih ili kulturnih razloga ili zbog življenja u udaljenim područjima.
   5.   Zemlje sudionice nastoje poduzeti odgovarajuće mjere kako bi sudionici u programu mogli imati pristup zdravstvenoj skrbi u skladu s odredbama prava Zajednice. Zemlja porijekla nastoji poduzeti odgovarajuće mjere kako bi sudionicima u Europskoj volonterskoj službi omogućila zadržavanje socijalne zaštite. Osim toga, zemlje sudionice nastoje usvojiti odgovarajuće mjere za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka pristupu programu, u skladu s Ugovorom.
   Članak 7.
   Međunarodna suradnja
   Program je otvoren za suradnju i s međunarodnim organizacijama koje imaju utjecaja na području mladih, osobito s Vijećem Europe.
   Članak 8.
   Provedba programa
   1.   Komisija osigurava provedbu aktivnosti obuhvaćenih programom u skladu s Prilogom.
   2.   Komisija i zemlje sudionice poduzimaju odgovarajuće mjere za razvoj struktura na europskoj, nacionalnoj i po potrebi regionalnoj ili lokalnoj razini, radi ostvarivanja ciljeva programa i ostvarivanja najveće koristi iz aktivnosti programa.
   3.   Komisija i zemlje sudionice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi potaknule priznavanje neformalnog i informalnog učenja mladih, npr. pomoću dokumenata ili uvjerenja, vodeći pritom računa o nacionalnim situacijama koje potvrđuju stečeno iskustvo korisnika i izravno sudjelovanje mladih ili onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih u aktivnosti u okviru programa. Ovaj je cilj moguće ojačati dopunom drugih djelovanja Zajednice, kako je predviđeno u članku 11.
   4.   Komisija u suradnji sa zemljama sudionicama osigurava odgovarajuću zaštitu financijskih interesa Zajednice uvođenjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih mjera, administrativnih provjera i kazni.
   5.   Komisija i zemlje sudionice osiguravaju primjereno predstavljanje aktivnosti u okviru programa javnosti.
   6.   Zemlje sudionice:

               (a)

               poduzimaju potrebne mjere za nesmetano odvijanje programa na nacionalnoj razini, uključujući strane koje se bave različitim aspektima mladih u skladu s nacionalnom praksom;

               (b)

               osnivaju/imenuju i nadziru nacionalne agencije u provedbi aktivnosti programa na nacionalnoj razini, u skladu s člankom 54. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 i u skladu sa sljedećim kriterijima:

                           i.

                           tijelo osnovano ili imenovano kao nacionalna agencija mora imati pravnu osobnost ili je dio organizacije koja ima pravnu osobnost (i na njega se primjenjuje pravo zemlje sudionice). Ministarstvo ne može biti imenovano nacionalnom agencijom;

                           ii.

                           tijelo mora imati dostatan broj zaposlenika s odgovarajućim vještinama za rad u okruženju međunarodne suradnje, odgovarajuće infrastrukturno i administrativno okruženje koje mu omogućuje izbjegavanje sukoba interesa;

                           iii.

                           tijelo mora biti sposobno primijeniti pravila o upravljanju sredstvima i ugovorne uvjete utvrđene na razini Zajednice;

                           iv.

                           tijelo mora imati dostatna financijska jamstva (po mogućnosti od javnog tijela) i administrativnu sposobnost primjerenu opsegu sredstava Zajednice kojima će morati upravljati;

               (c)

               preuzimaju odgovornost za to da nacionalna tijela iz točke (b) dobro upravljaju odobrenim sredstvima koja trebaju dodijeliti projektima. Osobito su odgovorni za to da nacionalne agencije poštuju načela transparentnosti, jednakoga postupanja i nepreklapanja s drugim sredstvima Zajednice, kao i za obvezu povrata sredstava koja korisnici duguju;

               (d)

               poduzimati potrebne mjere za reviziju i nadzor financija nacionalnih agencija iz točke (b), osobito:

                           i.

                           prije početka rada nacionalne agencije, Komisiji dostaviti potrebna jamstva u vezi s postojanjem, relevantnošću i provođenjem primjerenih postupaka, sustava nadzora, računovodstvenih sustava i postupaka za dodjelu ugovora i bespovratnih sredstava u nacionalnoj agenciji u skladu s pravilima dobrog financijskog upravljanja;

                           ii.

                           uvjeriti Komisiju po završetku svake financijske godine u pouzdanost financijskih sustava i postupaka nacionalnih agencija te u točnost njihovih financijskih izvještaja;

                           iii.

                           preuzeti odgovornost za sva nevraćena sredstva u slučaju nepravilnosti, nemara ili prijevare od strane nacionalnih agencija iz točke (b), koji mogu navesti Komisiju da od nacionalne agencije zatraži povrat sredstava.

         7.   Kao dio postupka iz članka 10. stavka 1., Komisija može pripremiti smjernice za svaku od aktivnosti iz Priloga u cilju prilagodbe programa bilo kakvim promjenama prioriteta u europskoj suradnji na području mladih.
   Članak 9.
   Odbor
   1.   Komisiji pomaže odbor.
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ.
   Razdoblje utvrđeno u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ iznosi dva mjeseca.
   3.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe članka 8. te Odluke.
   4.   Odbor usvaja svoj poslovnik.
   Članak 10.
   Provedbene mjere
   1.   Mjere potrebne za provedbu ove Odluke usvajaju se u skladu s postupkom iz članka 9. stavka 2., a odnose se na:

               (a)

               pojedinosti o provedbi programa, uključujući godišnji plan rada;

               (b)

               opću ravnotežu između različitih aktivnosti programa;

               (c)

               u vezi s financiranjem, kriterije (npr. mlado stanovništvo, BDP i geografska udaljenost između zemalja) koji se primjenjuju za pripremu okvirnog raspoređivanja sredstava na države članice s ciljem decentraliziranog upravljanja aktivnostima;

               (d)

               praćenje sporazuma iz točke 4.2. Priloga, uključujući godišnji plan rada i godišnje izvješće Europskog foruma mladih;

               (e)

               pojedinosti o vrednovanju programa;

               (f)

               pojedinosti o potvrđivanju sudjelovanja uključenih mladih;

               (g)

               pojedinosti o prilagođavanju aktivnosti programa iz članka 8. stavka 7.

         2.   Mjere potrebne za provedbu ove Odluke u vezi sa svim drugim pitanjima usvajaju se u skladu s postupkom iz članka 9. stavka 3.
   Članak 11.
   Komplementarnost s drugim aktivnostima Zajednice
   1.   Komisija osigurava komplementarnost programa s drugim područjima aktivnosti Zajednice, osobito obrazovanjem, strukovnim obrazovanjem, kulturom, građanstvom, sportom, jezicima, zapošljavanjem, zdravstvom, istraživanjem, poduzetništvom, vanjskim djelovanjima Europske unije, socijalnim uključivanjem, ravnopravnošću spolova i borbom protiv diskriminacije.
   2.   Ako je kompatibilan, program može dijeliti resurse s drugim instrumentima Zajednice s ciljem provedbe aktivnosti kojima se ostvaruju ciljevi programa i tih instrumenata.
   3.   Komisija i države članice utvrđuju aktivnosti programa koje doprinose razvoju ciljeva drugih područja aktivnosti Zajednice, kao što su obrazovanje, strukovno obrazovanje, kultura i sport, jezici, socijalna uključenost, jednakost spolova i borba protiv diskriminacije.
   Članak 12.
   Komplementarnost s nacionalnim politikama i instrumentima
   1.   Zemlje sudionice mogu zatražiti da im Komisija odobri pravo dodjeljivanja europske oznake nacionalnim, regionalnim ili lokalnim aktivnostima sličnima onima iz članka 4.
   2.   Zemlja sudionica može korisnicima staviti na raspolaganje nacionalna sredstva kojima je potrebno upravljati u skladu s pravilima programa i u tu svrhu koristiti decentralizirane strukture programa ako zemlja sudionica osigurava komplementarno razmjerno financiranje tih struktura.
   Članak 13.
   Opće financijske odredbe
   1.   Ovime se za provedbu programa za razdoblje iz članka 1. utvrđuje proračun od 885 000 000 EUR.
   2.   Godišnja odobrena sredstva odobrava proračunsko tijelo sukladno ograničenjima financijskoga okvira.
   Članak 14.
   Financijske odredbe za korisnike
   1.   Pravne i fizičke osobe mogu dobivati bespovratna sredstva u okviru programa.
   2.   Ovisno o značajkama korisnika i prirodi aktivnosti, Komisija ih može odlučiti izuzeti iz provjere stručnih sposobnosti i kvalifikacija za okončanje aktivnosti ili programa rada. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti prilikom utvrđivanja zahtjeva u vezi s iznosom financijske potpore, vodeći pritom računa o značajkama primatelja, njihovoj dobi, prirodi aktivnosti i iznosu financijske potpore.
   3.   Ovisno o prirodi aktivnosti, financijska potpora može biti u obliku subvencija ili stipendija. Osim toga, Komisija može dodijeliti nagrade za aktivnosti ili projekte provedene u okviru programa. Ovisno o prirodi aktivnosti, moguće je odobriti paušalno financiranje i/ili primjenu ponderiranih jediničnih troškova.
   4.   U slučaju pomoći za aktivnosti, potrebno je potpisati sporazume u roku od dva mjeseca od dodjele bespovratnih sredstava.
   5.   Operativna bespovratna sredstva za poslovanje dodijeljena u okviru programa organizacijama koje su aktivne na europskoj razini, kako je definirano u članku 162. Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. kojom se utvrđuju detaljna pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (12), ne smanjuju se automatski u skladu s člankom 113. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 u slučaju obnove.
   6.   U skladu s člankom 54. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002, Komisija može strukturama iz članka 8. stavka 2. ove Odluke povjeriti zadatke sa značajkama javnih ovlasti, a osobito zadatke provedbe proračuna.
   7.   U skladu s člankom 38. stavkom 1. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2342/2002, mogućnost iz stavka 6. ovoga članka primjenjuje se i na strukture u svim zemljama sudionicama.
   Članak 15.
   Praćenje i vrednovanje
   1.   Komisija osigurava redovito praćenje programa i ostvarivanje njegovih ciljeva. Praćenje obuhvaća izvješća navedena u stavku 3. i posebne aktivnosti. Konzultacije Komisije o praćenju uključuju mlade.
   2.   Komisija osigurava redovitu, neovisnu i vanjsku evaluaciju programa.
   3.   Zemlje sudionice podnose Komisiji izvješće o provedbi programa do 30. lipnja 2010. i izvješće o učinku programa do 30. lipnja 2015.
   4.   Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija:

               (a)

               privremeno izvješće o evaluaciji ostvarenih rezultata te kvalitativnih i kvantitativnih aspekata provedbe programa do 31. ožujka 2011.;

               (b)

               Komunikaciju o nastavku programa do 31. prosinca 2011.;

               (c)

               izvješće o ex post evaluaciji do 31. ožujka 2016.

         Članak 16.
   Privremena odredba
   Aktivnosti započete prije 31. prosinca 2006. u skladu s Odlukom br. 1031/2000/EZ i Odlukom br. 790/2004/EZ nastavljaju se provoditi u skladu s tim odlukama do njihova završetka.
   Prema potrebi moguće je unijeti odobrena sredstva u proračun nakon 2013. za pokrivanje troškova tehničke i administrativne pomoći kako bi se omogućilo upravljanje aktivnostima koje nisu završene do 31. prosinca 2013. Odbor predviđen u članku 8. Odluke br. 1031/2000/EZ zamjenjuje se odborom predviđenim u članku 9. ove Odluke.
   Kako je predviđeno člankom 18. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002, za program je moguće staviti na raspolaganje odobrena sredstva koja odgovaraju dodijeljenom prihodu koji proizlazi iz povrata pogrešno plaćenih iznosa u skladu s Odlukom br. 1031/2000/EZ i Odlukom br. 790/2004/EZ.
   Članak 17.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Ona se primjenjuje od 1. siječnja 2007.

      Sastavljeno u Strasbourgu 15. studenoga 2006.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  SL C 234, 22.9.2005., str. 46.

      (2)  SL C 71, 22.3.2005., str. 34.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta doneseno 25. listopada 2005. (još nije objavljeno u Službenom listu), Zajedničko stajalište Vijeća od 24. srpnja 2006. (SL C 251 E, 17.10.2006., str. 20.) i Stajalište Europskog parlamenta od 25. listopada 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (4)  SL L 117, 18.5.2000., str. 1. Odluka kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 885/2004 (SL L 168, 1.5.2004., str. 1.).

      (5)  SL L 138, 30.4.2004., str. 24.

      (6)  SL C 180 E, 31.7.2003., str. 145.

      (7)  SL C 168, 13.7.2002., str. 2.

      (8)  SL C 115, 15.5.2003., str. 1.

      (9)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (10)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

      (11)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

      (12)  SL L 357, 31.12.2002., str. 1.
   PRILOG
   Aktivnosti kojima se provode opći i posebni ciljevi programa koji podupiru projekte manjega opsega za poticanje aktivnog sudjelovanja mladih te istodobno osiguravaju europsku vidljivost i učinak projekata.
   Sudjelovanje mladih u programu ne zahtijeva posebna iskustva ili kvalifikacije, osim u iznimnim slučajevima.
   Program je potrebno provoditi na korisniku prilagođen način.
   Program treba poticati inicijativu, poduzetništvo i kreativnost mladih, olakšavati sudjelovanje mladih s manje mogućnosti u programu, uključujući mlade s invaliditetom, te osigurati poštovanje načela jednakosti muškaraca i žena pri sudjelovanju u programu i poticanje ravnopravnosti spolova u svim aktivnostima.
   Sudjelovanje u aktivnostima moguće je ako postoji odgovarajuće pokriće osiguranja kako bi se osigurala zaštita mladih tijekom provedbe aktivnosti programa.

      AKTIVNOSTI

   Aktivnosti je moguće raščlaniti na sljedeće mjere:

      Aktivnost 1 —   Mladi za Europu

   Cilj ove aktivnosti je jačanje aktivnoga građanstva mladih te njihova međusobnog razumijevanja pomoću sljedećih mjera.

               1.1.

               Razmjena mladih
               Razmjena mladih omogućuje jednoj ili nekoliko skupina mladih da budu gosti skupine iz druge zemlje radi zajedničkog sudjelovanja u zajedničkom programu aktivnosti. U načelu je raspoloživa mladima između 13 i 25 godina starosti.
               Ove aktivnosti, koje se temelje na transnacionalnim partnerstvima između različitih aktera u projektu, obuhvaćaju aktivno sudjelovanje mladih i trebaju im omogućiti da otkriju i postanu svjesni različitih društvenih i kulturnih realnosti, uče jedni od drugih i jačaju svoju svijest kao europski građani. Potpora je usmjerena na multilateralne aktivnosti za grupnu mobilnost, ali ne isključuje i bilateralne aktivnosti ove vrste.
               Bilateralne izmjene skupina opravdane su osobito kada je riječ o njihovoj prvoj europskoj aktivnosti, ili su sudionici manje ili lokalne skupine bez iskustva na europskoj razini. Osobito je dobrodošla razmjena za mlade s manje mogućnosti kako bi se pospješilo njihovo sudjelovanje u programu.
               Ova mjera podupire i pripremne aktivnosti i aktivnosti praćenja s ciljem jačanja aktivnog sudjelovanja mladih u projektima, osobito u onim aktivnostima namijenjenima mladima na jezičnoj i međukulturnoj razini.

               1.2.

               Potpora za inicijative mladih
               Ova mjera podupire projekte u kojima mladi aktivno i izravno sudjeluju u aktivnostima koje su sami osmislili i u kojima igraju ključne uloge, s ciljem razvijanja njihove inicijative, poduzetništva i kreativnosti. U načelu je namijenjena mladima između 18 i 30 godina starosti, iako u određenim aktivnostima mogu sudjelovati mladi od 15 godina starosti ako se osigura odgovarajući nadzor.
               Ova mjera podupire grupne projekte osmišljene na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te umrežavanje sličnih projekata u različitim zemljama, s ciljem jačanja njihovog europskog aspekta te osnaživanja suradnje i razmjene iskustava među mladima.
               Posebna se pozornost posvećuje mladima s invaliditetom.

               1.3.

               Projekti participativne demokracije
               Ova mjera podupire sudjelovanje mladih u demokratskom životu. Ovi projekti i aktivnosti ohrabruju aktivno sudjelovanje mladih u životu njihove lokalne, regionalne ili nacionalne zajednice ili na međunarodnoj razini.
               U načelu su namijenjeni mladima između 13 i 30 godina starosti.
               Ovi projekti ili aktivnosti temelje se na međunarodnim partnerstvima koja na europskoj razini omogućuju prikupljanje ideja, iskustava i dobrih praksi iz projekata ili aktivnosti na lokalnoj ili regionalnoj razini kako bi se unaprijedilo sudjelovanje mladih na različitim razinama. Mogu uključivati organiziranje projekata savjetovanja mladih kako bi se utvrdile njihove potrebe i želje te razvili novi pristupi njihovom aktivnom sudjelovanju u demokratskoj Europi.

      Aktivnost 2 —   Europska volonterska služba

   Cilj Volonterske službe je razvoj solidarnosti i promicanje aktivnoga građanstva i međusobnog razumijevanja među mladima pomoću sljedećih mjera.
   Mladi volonter sudjeluje u neprofitnoj neplaćenoj aktivnosti za opću javnu korist u zemlji koja nije zemlja njegova boravišta. Europska volonterska služba ne smije imati negativan učinak na potencijalna ili postojeća plaćena radna mjesta ili biti njihov nadomjestak.
   Europska volonterska služba traje najmanje dva mjeseca, a može trajati najviše dvanaest mjeseci. U opravdanim slučajevima, osobito kako bi se olakšalo sudjelovanje mladih s manje mogućnosti, moguće je dopustiti kraća razdoblja i dobrovoljne projekte koji uključuju skupine mladih.
   Ova mjera podupire i volonterske projekte koji omogućuju kolektivno sudjelovanje skupina mladih u lokalnim, regionalnim, nacionalnim, europskim ili međunarodnim aktivnostima u cijelom nizu područja, uključujući npr. kulturu, sport, civilnu zaštitu, zaštitu okoliša i razvojnu pomoć.
   U iznimnim slučajevima, ovisno o zadacima koje je potrebno provesti i situaciji u kojoj su razmješteni volonteri, određene vrste projekata mogu iziskivati odabir kandidata s posebnim vještinama.
   Mjera je namijenjena mladima između 18 i 30 godina starosti; u određenim aktivnostima mogu sudjelovati mladi od 16 godina starosti nadalje ako je osiguran odgovarajući nadzor.
   Mjera obuhvaća sve ili dio troškova volontera, osiguranje, prehranu i putovanje, te prema potrebi i dodatak za mlade s manje mogućnosti.
   Ona također podupire aktivnosti povezane s osposobljavanjem i mentorstvom mladih volontera te koordinacijske aktivnosti za različite partnere, kao i inicijative čiji je cilj primjena iskustava koja su mladi stekli tijekom Europske volonterske službe.
   Države članice i Komisija osiguravaju poštovanje određenih standarda kvalitete: volonterski rad mora uključivati dimenziju neformalnog obrazovanja u obliku pedagoških aktivnosti za pripremu mladih na osobnoj, međukulturnoj i tehničkoj razini, kao i u obliku stalne osobne potpore. Osobito se važnim smatra partnerstvo među različitim akterima koji su uključeni u projekt i sprečavanje rizika.

      Aktivnost 3 —   Mladi u svijetu

   Cilj ove aktivnosti je razvijanje međusobnog razumijevanja među narodima u duhu otvorenosti te doprinošenje razvoju sustava kvalitete koji podupiru aktivnosti mladih u navedenim zemljama. Aktivnost je namijenjena zemljama partnerima programa.

               3.1.

               Suradnja sa susjednim zemljama Europske unije
               Ova mjera podupire projekte sa zemljama partnerima programa, od kojih se svaka smatra susjednom zemljom sukladno odredbama Politike o europskom susjedstvu Europske unije i pod uvjetima iz članka 5. stavka 2., kao i s Ruskom Federacijom i zemljama zapadnog Balkana sve dok ispunjavaju uvjete iz članka 5. stavka 1. točke (d). Mjera podupire razmjenu mladih – uglavnom multilateralnu, ali ne isključuje i bilateralnu – koja omogućuje skupinama mladih iz zemalja sudionica i susjednih zemalja da se sastanu i zajedno sudjeluju u programu aktivnosti. U njoj u načelu mogu sudjelovati mladi između 13 i 25 godina starosti. Te aktivnosti, utemeljene na transnacionalnom partnerstvu različitih aktera u projektu, obuhvaćaju prethodno osposobljavanje nadzornoga osoblja i aktivno sudjelovanje mladih kako bi im se omogućilo otkrivanje i jačanje svijesti o različitim društvenim i kulturnim realnostima. Financiranje se može odobriti za aktivnosti namijenjene pomoći na jezičnoj i međukulturnoj razini.
               Ako u susjednim zemljama postoje primjerene nacionalne upravljačke strukture, pojedinačne ili skupne inicijative na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini u tim zemljama mogu se poduprijeti ako se provode u vezi sa sličnim inicijativama u zemljama koje sudjeluju u programu. Riječ je o aktivnostima koje su osmislili mladi i u kojima su oni glavni akteri. Aktivnost je u načelu namijenjena mladima između 18 i 30 godina starosti, iako u određenim inicijativama mogu sudjelovati i mladi od 16 godina starosti nadalje ako je osiguran odgovarajući nadzor.
               Ova mjera podupire aktivnosti osmišljene radi umrežavanja i snaženja kapaciteta nevladinih udruga na području mladih, uz priznavanje važne uloge koju one mogu imati u razvoju civilnog društva u susjednim zemljama. Ona obuhvaća osposobljavanje onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacijama mladih te njihovu razmjenu iskustava, stručnosti i dobrih praksi. Mjera podupire aktivnosti koje mogu dovesti do stvaranja dugoročnih, visokokvalitetnih projekata i partnerstava.
               Ova mjera podupire i projekte za poticanje inovativnosti i kakvoće čiji je cilj uvođenje, provedba i poticanje inovativnih pristupa na području mladih.
               Moguće je dodijeliti financijsku potporu informacijskim aktivnostima za mlade i onima koji su aktivni u radu s mladima te organizacijama mladih.
               Ova mjera podupire i aktivnosti koje promiču suradnju na području mladih sa susjednim zemljama, npr. promicanje suradnje i razmjene ideja i dobrih praksi na području mladih, kao i druge mjere promicanja i širenja rezultata projekata i aktivnosti na području mladih koje uživaju potporu u navedenim zemljama.

               3.2.

               Suradnja s drugim zemljama
               Ova mjera podupire aktivnosti suradnje na području mladih, osobito razmjenu dobrih praksi s drugim partnerskim zemljama.
               Ona ohrabruje razmjene između i osposobljavanja onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacijama mladih, te razvoj partnerstava i mreža organizacija mladih.
               Multilateralna i bilateralna razmjena mladih između tih zemalja i zemalja sudionica može se provoditi na tematskoj osnovi.
               Sredstva se dodjeljuju aktivnostima koje iskazuju potencijalni multiplikacijski učinak.
               U kontekstu suradnje s industrijaliziranim zemljama, ova mjera financira samo europske korisnike projekata.

      Aktivnost 4 —   Sustavi potpore za mlade

   Cilj ove aktivnosti je razvijanje kakvoće struktura potpore za mlade, podupiranje uloge onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacijama mladih, razvijanje kakvoće programa i poticanje civilnog sudjelovanja mladih na europskoj razini pružanjem potpore tijelima koja su na europskoj razini aktivna na području mladih.

               4.1.

               Potpora za tijela koja su aktivna na području mladih na europskoj razini
               Ova mjera podupire djelovanje nevladinih udruga aktivnih na europskoj razini na području mladih koje slijede cilj od općeg europskog interesa. Njihove aktivnosti moraju doprinositi sudjelovanju mladih u javnom životu i društvu te razvoju i provedbi aktivnosti europske suradnje na području mladih u širem smislu.
               Kako bi steklo pravo na operativna bespovratna sredstva, tijelo mora udovoljavati sljedećim zahtjevima:

                           —

                           mora biti pravno osnovano najmanje godinu dana,

                           —

                           mora biti neprofitno,

                           —

                           mora biti osnovano u jednoj od zemalja sudionica, u skladu s člankom 5. stavkom 1., ili u jednoj od određenih istočnoeuropskih zemalja (npr. Bjelarusu, Republici Moldovi, Ruskoj Federaciji, Ukrajini),

                           —

                           mora djelovati na europskoj razini, samostalno ili u suradnji s drugim udruženjima, a njegova struktura i aktivnosti moraju obuhvaćati najmanje osam zemalja sudionica; može biti riječ o europskoj mreži koja predstavlja tijela aktivna na području mladih,

                           —

                           njegove aktivnosti moraju biti u skladu s načelima koja ojačavaju aktivnost Zajednice na području mladih,

                           —

                           može biti riječ o tijelu čije su aktivnosti isključivo namijenjene mladima, ili tijelu širih ciljeva čiji je dio aktivnosti namijenjen mladima,

                           —

                           mora uključiti mlade u upravljanje aktivnostima koje se za njih provode.

                     Korisnici se biraju na temelju poziva na podnošenje projektnih prijedloga. S odabranim se tijelima mogu zaključiti višegodišnji okvirni sporazumi o partnerstvu. Međutim, takvi okvirni sporazumi ne isključuju mogućnost objave godišnjih poziva na podnošenje projektnih prijedloga za dodatne korisnike.
               Glavne aktivnosti organizacija mladih koje bi mogle doprinijeti jačanju i djelotvornosti aktivnosti Zajednice su:

                           —

                           zastupanje stajališta i interesa mladih u njihovoj raznolikosti na europskoj razini,

                           —

                           razmjena mladih i volonterska služba,

                           —

                           neformalno i informalno učenje i programi aktivnosti za mlade,

                           —

                           promicanje međukulturnog učenja i razumijevanja,

                           —

                           rasprave o europskim pitanjima, politikama Europske unije ili politikama koje se odnose na mlade,

                           —

                           širenje informacija o aktivnostima Zajednice,

                           —

                           aktivnosti koje potiču sudjelovanje i inicijativu mladih.

                     U okviru ove mjere, jedini troškovi koji se uzimaju u obzir pri određivanju operativnih bespovratnih sredstava jesu oni troškovi koji su nužni za propisno provođenje uobičajenih aktivnosti odabranog tijela, osobito kadrovski troškovi, režijski troškovi (najamnima i ostali troškovi u vezi s nekretninom, oprema, uredski materijal, telekomunikacijski i poštanski troškovi, itd.), troškovi internih sastanaka i troškovi objavljivanja, izvješćivanja i širenja informacija.
               Bespovratna sredstva se dodjeljuju uz uvažavanje neovisnosti tijela u odabiru svojih članova i njegove autonomije u detaljnom definiranju svojih aktivnosti.
               Najmanje 20 % proračuna navedenih tijela mora biti pokriveno izvorima izvan Zajednice.

               4.2.

               Potpora za Europski forum mladih
               U okviru ove mjere bespovratna se sredstva dodjeljuju u cilju podržavanja aktualnih aktivnosti Europskog foruma mladih, dalje u tekstu: „forum”, organizacije koja teži postizanju cilja od općeg europskog interesa, vodeći pritom računa o sljedećim načelima:

                           —

                           neovisnost foruma u odabiru svojih članova, uz osiguranje najšire moguće zastupljenosti različitih vrsta organizacija mladih,

                           —

                           njegova autonomija u detaljnom određivanju svojih aktivnosti,

                           —

                           najšire moguće sudjelovanje u aktivnostima foruma onih organizacija mladih koje nisu članice foruma i mladih ljudi koji nisu uključeni u organizacije,

                           —

                           aktivan doprinos foruma političkim procesima relevantnima za mlade na europskoj razini, osobito odazivanjem na konzultacije europskih institucija s civilnim društvom i objašnjavanjem stajališta koja su te institucije usvojile svojim članovima.

                     Prihvatljivi izdaci foruma sastoje se od troškova poslovanja i troškova provođenja njegovih aktivnosti. S obzirom na potrebu za osiguranjem kontinuiteta foruma, sredstva programa dodjeljuju se u skladu sa sljedećom smjernicom: godišnja sredstva dodijeljena forumu iznose najmanje 2 milijuna EUR.
               Forumu je moguće dodijeliti bespovratna sredstva po primitku odgovarajućeg plana rada i proračuna. Bespovratna se sredstva dodjeljuju na godišnjoj ili na obnovljivoj osnovi na temelju okvirnog sporazuma o partnerstvu s Komisijom.
               Najmanje 20 % proračuna foruma mora biti pokriveno izvorima izvan Zajednice.
               Glavne aktivnosti foruma su:

                           —

                           predstavljanje organizacija mladih u odnosu prema Europskoj uniji,

                           —

                           usklađivanje stajališta svojih članova u odnosu prema Europskoj uniji,

                           —

                           prenošenje informacija o mladima europskim institucijama,

                           —

                           prenošenje informacija iz Europske unije nacionalnim vijećima mladih i nevladinim organizacijama,

                           —

                           poticanje i priprema sudjelovanja mladih u demokratskom životu,

                           —

                           doprinošenje novom okviru suradnje na području mladih, uspostavljenom na razini Europske unije,

                           —

                           doprinošenje razvoju politika koje se odnose na mlade, rada s mladima i mogućnostima obrazovanja, prenošenju informacija o mladima i razvoju struktura koje predstavljaju mlade u cijeloj Europi,

                           —

                           sudjelovanje u raspravi i promišljanjima o mladima u Europi i drugim dijelovima svijeta te o aktivnostima Zajednice za mlade.

               4.3.

               Osposobljavanje i umrežavanje onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih
               Ova mjera podupire osposobljavanje onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih u ovom području, osobito voditelje projekata, savjetnike za mlade i mentore u tim projektima. Ona podupire i razmjenu iskustava, stručnosti i dobrih praksi između onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih, kao i aktivnosti koje mogu dovesti do razvoja dugoročnih, visokokvalitetnih projekata, partnerstva i mreža. To može, na primjer, uključivati stažiranje.
               Posebna se pozornost se treba posvetiti aktivnostima kojima se potiče sudjelovanje mladih koji imaju najviše poteškoća u sudjelovanju u aktivnostima Zajednice.

               4.4.

               Projekti kojima se potiče inovativnost i kakvoća
               Ova mjera podupire projekte čiji je cilj uvođenje, provedba i poticanje inovativnih pristupa na području mladih. Ovi inovativni aspekti mogu se odnositi na sadržaj i ciljeve, u skladu s razvojem okvira europske suradnje na području mladih, sudjelovanjem partnera različitog podrijetla odnosno s različitim iskustvom ili širenjem informacija.

               4.5.

               Informacijske aktivnosti za mlade i one koji su aktivni u radu s mladima te organizacije mladih
               Ova mjera podupire informacijske i komunikacije aktivnosti namijenjene mladima pomoću poboljšanja njihovog pristupa relevantnim informacijsko-komunikacijskim uslugama u cilju povećanja njihova sudjelovanja u javnom životu i olakšavanja ostvarivanja njihova potencijala kao aktivnih, odgovornih građana. Potpora se s tim ciljem dodjeljuje aktivnostima na europskoj i nacionalnoj razini koje poboljšavaju pristup mladih informacijsko-komunikacijskim uslugama te povećavaju ponudu kvalitetnih informacija i sudjelovanje mladih u pripremi i širenju informacija.
               Ova mjera pridonosi, na primjer, razvoju europskih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih portala za mlade namijenjenih širenju posebnih informacija za mlade pomoću svih vrsta informacijskih kanala, osobito onih koje mladi najčešće upotrebljavaju. Ona može podupirati i mjere kojima se potiče sudjelovanje mladih u pripremi i širenju razumljivih, korisnicima prilagođenih i ciljanih informacijskih proizvoda i savjeta s ciljem poboljšanja kakvoće informacija i pristupa za sve mlade. Sve publikacije trebaju poštovati jednakost i raznolikost.

               4.6.

               Partnerstva
               Ova je mjera namijenjena financiranju partnerstva s regionalnim ili lokalnim tijelima s ciljem razvijanja dugoročnih projekata koji objedinjuju različite mjere u programu. Financiranje je usmjereno na projekte i koordinacijske aktivnosti.

               4.7.

               Potpora za strukture programa
               Ovom se mjerom financiraju strukture predviđene člankom 8. stavkom 2., osobito nacionalne agencije. Mjera osigurava i financiranje pridruženih tijela, npr. nacionalnih koordinatora, informacijskih centara, mreže EURODESK, Euro-sredozemne platforme mladih i udruženjâ mladih europskih volontera, koji djeluju kao provedbena tijela na nacionalnoj razini, uz puno poštovanje članka 54. stavka 2. točke (c) i stavka 3. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

               4.8.

               Povećanje vrijednosti programa
               Komisija može organizirati seminare, kolokvije ili sastanke kako bi se olakšala provedba programa i poduzeti odgovarajuće aktivnosti izvješćivanja, objavljivanja i širenja informacija te praćenje i evaluaciju programa. Ove se aktivnosti mogu financirati bespovratnim sredstvima u okviru postupaka javne nabave, ili ih može izravno organizirati i financirati Komisija.

      Aktivnost 5 — Potpora za europsku suradnju na području mladih

   Cilj ove aktivnosti je promicanje europske suradnje na području mladih.

               5.1.

               Susreti mladih i osoba odgovornih za politiku namijenjenu mladima
               Ova mjera podupire suradnju, seminare i strukturirani dijalog između mladih, onih koji su aktivni u radu s mladima i organizacija mladih te osoba odgovornih za politiku namijenjenu mladima. Aktivnosti osobito uključuju promicanje suradnje i razmjene ideja i dobrih praksi na području mladih, konferencije koje se organiziraju u okviru predsjedanja Europskom unijom i druge mjere za primjenu i širenje rezultata projekata i rezultata aktivnosti Zajednice na području mladih.
               Ova mjera obuhvaća Europski tjedan mladih, koji može uključivati događaje u državama članicama i na europskoj razini o radu europskih institucija, dijalog između europskih donositelja odluka i mladih, i priznanje za visokokvalitetne projekte koje program potiče.
               Ova mjera može osobito podupirati ciljeve koji se ostvaruju pomoću Otvorene metode koordinacije na području mladih i Europskog pakta za mlade, kao i suradnju nacionalnih i međunarodnih volonterskih aktivnosti mladih.

               5.2.

               Potpora za aktivnosti koje povećavaju razumijevanje i znanje na području mladih
               Ova mjera podupire posebne projekte za utvrđivanje postojećeg znanja u vezi s prioritetima za područje mladih, uspostavljene pomoću otvorene metode koordinacije, i projekte koji nadopunjuju i ažuriraju ili omogućuju lakši pristup tim posebnim projektima.
               Namijenjena je i potpori razvoja metoda za analizu i usporedbu rezultata studija te jamčenje njihove kvalitete.
               Program može podupirati i umrežavanje različitih aktera na području mladih.

               5.3.

               Suradnja s međunarodnim organizacijama
               Ova se aktivnost može koristiti za suradnju Europske unije s međunarodnim organizacijama koje djeluju na području mladih, osobito s Vijećem Europe, Ujedinjenim narodima ili njihovim specijaliziranim institucijama.

      INFORMIRANJE

   Kako bi se predstavili primjeri dobrih praksi i modeli projekata, potrebno je razviti bazu podataka s informacijama o postojećim idejama u vezi s aktivnostima mladih na europskoj razini.
   Komisija mora staviti na raspolaganje vodič u kojem će biti objašnjeni ciljevi, pravila i postupci programa, a osobito zakonska prava i obveze prilikom prihvaćanja bespovratnih sredstava.

      UPRAVLJANJE PROGRAMOM

      Minimalne dodjele

   Podložno članku 13., minimalni iznosi koji se dodjeljuju aktivnostima, u odnosu na financijski okvir utvrđen u tom članku, jesu sljedeći:
   Aktivnost 1: Mladi za Europu 30 %
   Aktivnost 2: Europska volonterska služba 23 %
   Aktivnost 3: Mladi u svijetu 6 %
   Aktivnost 4: Sustavi potpore za mlade 15 %
   Aktivnost 5: Potpora za europsku suradnju na području mladih 4 %
   Proračun programa može pokrivati i troškove aktivnosti pripreme, nadgradnje, praćenja, revizije i evaluacije, koji su izravno potrebni za upravljanje programom i ostvarivanje njegovih ciljeva, a osobito studije, sastanke, aktivnosti informiranja i objavljivanja, izdatke povezane s mrežama IT-a za razmjenu informacija i sve druge troškove administrativno-tehničke potpore koje Komisija može utvrditi za upravljanje programom.

      PROVJERE I REVIZIJA

   Za projekte odabrane u skladu s postupkom iz članka 14. stavka 3. ove Odluke uvodi se sustav provjera na licu mjesta.
   Korisnici bespovratnih sredstava moraju za Komisiju čuvati prateće dokumente o svim troškovima u razdoblju od pet godina od datuma zadnje isplate. Moraju osigurati da Komisiji, ako je to potrebno, bude omogućen pristup pratećim dokumentima koji su u posjedu partnera ili članova.
   Komisija može provesti reviziju uporabe bespovratnih sredstava koju izravno provode njezino osoblje ili bilo koje drugo kvalificirano vanjsko tijelo po njezinom izboru. Revizije se mogu obavljati tijekom važenja ugovora i razdoblju od pet godina od datuma plaćanja preostalog iznosa bespovratnih sredstava. Ovisno o nalazima revizije, Komisija može zatražiti povrat isplaćenih iznosa.
   Osoblje Komisije i vanjske osobe koje je Komisija ovlastila moraju imati osiguran pristup uredima korisnika i svim informacijama, uključujući i one u elektroničkom obliku, koje su potrebne za obavljanje revizije.
   Revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) moraju imati jednaka prava kao i Komisija, osobito kada je riječ o pristupu.
   Odluke Komisije donesene u skladu s člankom 10., ugovori s nacionalnim agencijama, sporazumi s trećim zemljama sudionicama i s time povezani ugovori i sporazumi moraju osobito osiguravati da Komisija ili njezini ovlašteni predstavnik, OLAF i Revizorski sud obavljaju inspekcijske preglede i financijske revizije, po potrebi na licu mjesta. Pregledima mogu podlijegati nacionalne agencije ili, prema potrebi, korisnici bespovratnih sredstava.
   Komisija može također provesti i inspekcijske preglede na licu mjesta i u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama na licu mjesta i inspekcijama koje Komisija provodi u cilju zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevare i drugih nepravilnosti (1).
   Za djelovanja Zajednice navedena u ovoj Odluci, izraz „nepravilnost” iz članka 1. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (2) znači svaka povreda odredbe prava Zajednice ili svako neizvršavanje ugovorne obveze koje je rezultat djelovanja ili propusta stranke, koje šteti ili bi, zbog neopravdanog izdatka, moglo štetiti općem proračunu Europske unije ili proračunima kojima upravljaju Zajednice.

      (1)  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

      (2)  SL L 312, 23.12.1995. str. 1.


title: 86/238/EEZ: Odluka Vijeća od 9. lipnja 1986. o pristupanju Zajednice Međunarodnoj konvenciji za očuvanje atlantskih tuna kako se izmjenjuje Protokolom u prilogu Završnog akta Konferencije punomoćnika država stranaka Konvencije potpisane u Parizu 10. srpnja 1984.

text:
               04/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               15

         31986D0238

               L 162/33

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               09.06.1986.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 9. lipnja 1986.
   o pristupanju Zajednice Međunarodnoj konvenciji za očuvanje atlantskih tuna kako se izmjenjuje Protokolom u prilogu Završnog akta Konferencije punomoćnika država stranaka Konvencije potpisane u Parizu 10. srpnja 1984.
   (86/238/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 43.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   budući da postoji potreba za međunarodnom regulacijom upravljanja i očuvanjem visoko migracijskih vrsta u Atlantskom oceanu i graničnim morima;
   budući da je s tim ciljem 14. svibnja 1966. potpisana Međunarodna konvencija za očuvanje atlantskih tuna koja je stupila na snagu 21. ožujka 1969.;
   budući da su 10. srpnja 1984., na kraju Konferencije punomoćnika, države stranke Međunarodne konvencije za očuvanje atlantskih tuna potpisale Završni akt kojem je priložen Protokol o izmjenama i dopunama Konvencije kako bi se Zajednici omogućilo pristupanje istoj;
   budući da ugovorne stranke Konvencije moraju odobriti, ratificirati ili prihvatiti Protokol;
   budući da će Protokol stupiti na snagu 30 dana nakon što kod glavnog direktora Organizacije Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu bude položen posljednji instrument odobravanja, ratifikacije ili prihvaćanja;
   budući da Zajednica mora pristupiti Konvenciji kako bi postala ugovorna stranka Konvencije od stupanja na snagu Protokola,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Pristupanje Europske ekonomske zajednice Konvenciji za očuvanje atlantskih tuna kako se izmjenjuje Protokolom u prilogu Završnog akta Konferencije punomoćnika država stranaka Konvencije potpisane u Parizu 10. srpnja 1984. je ovime odobreno.
   Tekst Konvencije, Završnog akta i Protokola priloženog Završnom aktu nalaze se u prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća polaže instrument o pristupanju glavnom direktoru Organizacije Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu u skladu s člankom XIV., stavcima 2. i 4. Konvencije (3).

      Sastavljeno u Luxembourgu 9. lipnja 1986.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. M. V. van AARDENNE

      (1)  SL C 349, 31.12.1985., str. 1.

      (2)  SL C 68, 24.3.1986., str. 166.

      (3)  Glavno tajništvo Vijeća će dan stupanja na snagu Konvencije s obzirom na Zajednicu objaviti u Službenom listu Europskih zajednica.


title: 2005/347/EZ: Odluka Vijeća od 22. prosinca 2004. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Kneževine Monako o mjerama istovrijednim onima propisanim Direktivom Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dobiti od štednje u obliku isplate kamata

text:
               09/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               118

         32005D0347

               L 110/40

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.12.2004.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 22. prosinca 2004.
   o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Kneževine Monako o mjerama istovrijednim onima propisanim Direktivom Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dobiti od štednje u obliku isplate kamata
   (2005/347/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 94. u vezi s prvim podstavkom stavka 2., prvim podstavkom stavka 3. i stavkom 4. članka 300.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 16. listopada 2001. ovlastilo Komisiju za pregovore s Kneževinom Monako o sporazumu koji bi osigurao da ta država donese mjere istovrijedne onima koje će se primjenjivati u Zajednici kako bi se osiguralo učinkovito oporezivanje dobiti od štednje u obliku isplate kamata.

               (2)

               Tekst Sporazuma koji predstavlja rezultat tih pregovora sukladan je pregovaračkim direktivama koje je izdalo Vijeće. On je popraćen Memorandumom o razumijevanju između Europske zajednice i Kneževine Monako. Oba teksta priložena su Odluci 2005/35/EZ (2).

               (3)

               Primjena odredbi Direktive 2003/48/EZ (3) ovisi o tome hoće li Kneževina Monako primijeniti mjere jednakovrijedne onima koje sadrži ta direktiva, sukladno sporazumu koji je ta država sklopila s Europskom zajednicom.

               (4)

               U skladu s Odlukom 2005/35/EZ te podložno naknadnom prihvaćanju Odluke o sklapanju Sporazuma, Sporazum je u ime Europske zajednice potpisan 7. prosinca 2004.

               (5)

               Sporazum kao i prateći Memorandum o razumijevanju potrebno je odobriti u ime Zajednice.

               (6)

               Potrebno je osigurati jednostavan i brz postupak za moguće prilagodbe Priloga 1. i 2. Sporazuma,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sporazum između Europske zajednice i Kneževine Monako o mjerama istovrijednim onima propisanim Direktivom Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dobiti od štednje u obliku isplate kamata kao i prateći Memorandum o razumijevanju odobravaju se u ime Europske zajednice.
   Tekst Sporazuma i pratećeg Memoranduma o razumijevanju priloženi su ovoj Odluci (4).
   Članak 2.
   Komisija se ovim putem ovlašćuje da u ime Zajednice odobri izmjene Priloga Sporazumu, koje su potrebne da bi se osiguralo usklađivanje informacija koje se odnose na nadležna tijela koja su obaviještena sukladno članku 5. točki (a) Direktive 2003/48/EZ te informacija u Prilozima te Direktive.
   Članak 3.
   Predsjednik Vijeća u ime Europske zajednice (5) šalje obavijest iz članka 16. stavka 1. Sporazuma.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2004.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         C. VEERMAN

      (1)  Mišljenje od 2. prosinca 2004. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 19, 21.1.2005., str. 53.

      (3)  SL L 157, 26.6.2003., str. 38. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/66/EZ (SL L 168, 1.5.2004., str. 35.).

      (4)  SL L 19, 21.1.2005., str. 55.

      (5)  Na dan stupanja na snagu Sporazuma objavljuje Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/2096 od 16. studenoga 2015. o stajalištu Europske unije o Osmoj revizijskoj konferenciji Konvencije o zabrani usavršavanja, proizvodnje i stvaranja zaliha bakteriološkog (biološkog) i toksičnog oružja te o njihovu uništavanju (BTWC)

text:
               20.11.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 303/13

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2015/2096
   od 16. studenoga 2015.
   o stajalištu Europske unije o Osmoj revizijskoj konferenciji Konvencije o zabrani usavršavanja, proizvodnje i stvaranja zaliha bakteriološkog (biološkog) i toksičnog oružja te o njihovu uništavanju (BTWC)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće donijelo je 12. prosinca 2003. Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje čiji je cilj, među ostalim, jačanje Konvencije o zabrani usavršavanja, proizvodnje i stvaranja zaliha bakteriološkog (biološkog) i toksičnog oružja te o njihovu uništavanju („BTWC”), nastavljanje promišljanja o provjeri BTWC-a, podupiranje univerzalizacije i nacionalne provedbe BTWC-a, među ostalim kaznenim zakonodavstvom i jačanjem sukladnosti s tom konvencijom.

               (2)

               Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda („VSUN”) 28. travnja 2004. jednoglasno je donijelo Rezoluciju 1540 (2004.) u kojoj su širenje oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke opisani kao prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti. Provedbom odredaba te rezolucije doprinosi se provedbi BTWC-a.

               (3)

               VSUN donio je 26. kolovoza 1988. Rezoluciju 620 (1988), kojom se, među ostalim, poziva glavnog tajnika da hitno provede istrage o navodima u vezi s mogućom uporabom kemijskog, bakteriološkog (biološkog) ili toksičnog oružja, koja može predstavljati povredu Protokola o zabrani uporabe u ratu zagušljivih, otrovnih ili sličnih plinova i bakterioloških metoda ratovanja („Ženevski protokol iz 1925.”). Opća skupština donijela je 20. rujna 2006. Globalnu strategiju Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma, priloženu njezinoj Rezoluciji 60/288 od 8. rujna 2006., u kojoj države članice Ujedinjenih naroda („UN”) pozivaju glavnog tajnika da ažurira popis stručnjaka i laboratorija, kao i tehničke smjernice i postupke, koji su mu na raspolaganju za pravovremenu i učinkovitu istragu navodne uporabe.

               (4)

               Vijeće je 27. veljače 2006. donijelo Zajedničku akciju 2006/184/ZVSP (1) u pogledu BTWC-a s ciljevima promicanja univerzalnosti BTWC-a i podupiranja njegove provedbe od strane država stranaka kako bi se osiguralo da države stranke prenesu međunarodne obveze iz BTWC-a u svoje nacionalno zakonodavstvo i administrativne mjere.

               (5)

               Usporedno sa Zajedničkom akcijom 2006/184/ZVSP Europska unija donijela je Akcijski plan o biološkom i toksičnom oružju (2) u kojem su se države članice obvezale svake godine u travnju UN-u podnijeti izvješća s rezultatima o mjerama za izgradnju povjerenja (confidence building measures – „CBM-ovi”), a glavnom tajniku UN-a popise relevantnih stručnjaka i laboratorija kako bi se olakšale eventualne istrage o navodnoj uporabi kemijskog ili biološkog oružja.

               (6)

               Vijeće je 20. ožujka 2006. donijelo Zajedničko stajalište 2006/242/ZVSP (3) o Šestoj revizijskoj konferenciji BTWC-a.

               (7)

               Vijeće je 10. studenoga 2008. donijelo Zajedničku akciju 2008/858/ZVSP (4) u pogledu BTWC-a s ciljevima promicanja univerzalnosti BTWC-a, podupiranja provedbe BTWC-a od strane država stranaka, promicanja podnošenja izjava o CBM-ovima od strane država stranaka te podupiranja procesa BTWC-a u razdoblju između zasjedanja.

               (8)

               Vijeće je 18. srpnja 2011. donijelo Odluku 2011/429/ZVSP (5) o stajalištu Unije za Sedmu revizijsku konferenciju BTWC-a.

               (9)

               Na Sedmoj revizijskoj konferenciji BTWC-a odlučeno je da se mandat Odjela za potporu provedbi („ISU”) produlji za dodatno petogodišnje razdoblje (2012.–2016.) te da se njegove zadaće prošire na provedbu odluke o uspostavi baze podataka o zahtjevima i ponudama za pomoć i upravljanju njome te olakšavanje s time povezane razmjene informacija među državama strankama, kao i, prema potrebi, na potporu provedbi odluka i preporuka Sedme revizijske konferencije od strane država stranaka.

               (10)

               Na Sedmoj revizijskoj konferenciji odlučeno je da će se Osma revizijska konferencija održati u Ženevi najkasnije u 2016. i da bi na toj konferenciji trebalo preispitati funkcioniranje BTWC-a, uzimajući u obzir, među ostalim:

                           i.

                           nova znanstvena i tehnološka dostignuća relevantna za BTWC;

                           ii.

                           napredak koji su države stranke ostvarile u provedbi obveza u okviru BTWC-a;

                           iii.

                           napredak u provedbi odluka i preporuka dogovorenih na Sedmoj revizijskoj konferenciji.

               (11)

               Vijeće je 23. srpnja 2012. donijelo Odluku 2012/421/ZVSP (6) u pogledu BTWC-a s ciljevima promicanja univerzalnosti BTWC-a, podupiranja provedbe BTWC-a od strane država stranaka, promicanja podnošenja izjava o CBM-ovima od strane država stranaka i podupiranja procesa BTWC-a u razdoblju između zasjedanja.

               (12)

               S obzirom na sljedeću revizijsku konferenciju BTWC-a koja će se održati od studenoga do prosinca 2016. primjereno je ažurirati stajalište Unije,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU
   Članak 1.
   Uoči i tijekom Osme revizijske konferencije o Konvenciji o zabrani usavršavanja, proizvodnje i stvaranja zaliha bakteriološkog (biološkog) i toksičnog oružja te o njihovu uništavanju („BTWC”), Unija posebno radi na osiguravanju da se države stranke posvete sljedećim prioritetima:

               (a)

               izgradnji i održavanju povjerenja u sukladnost nizom posebnih mjera opisanih u ovoj Odluci;

               (b)

               podupiranju nacionalne provedbe, među ostalim snažnijom suradnjom s nevladinim dionicima;

               (c)

               podupiranju mehanizma glavnog tajnika Ujedinjenih naroda za istrage o navodnoj uporabi biološkog oružja i agensa daljnjim razvojem njegovih operativnih sposobnosti kao sredstva jačanja članaka VI. i VIII. BTWC-a; i

               (d)

               promicanju univerzalnosti BTWC-a.

         Cilj je Unije preispitati funkcioniranje BTWC-a i procesa u razdoblju između zasjedanja 2012.–2015., promicati konkretna djelovanja i istražiti mogućnosti daljnjeg jačanja BTWC-a. Unija će u tom pogledu na Osmoj revizijskoj konferenciji u 2016. iznijeti konkretne prijedloge s ciljem njihovog donošenja na toj konferenciji.
   Članak 2.
   Za potrebe ciljeva utvrđenih u članku 1. Unija:

               (a)

               na Osmoj revizijskoj konferenciji doprinosi cjelovitom preispitivanju funkcioniranja BTWC-a, uključujući provedbu preuzetih obveza država stranaka u okviru BTWC-a, te provedbe programa za razdoblje između zasjedanja 2012.–2015. i njegovih rezultata;

               (b)

               u razdoblju između Osme i Devete revizijske konferencije podupire novi sadržajni program rada, kojim se uklanjaju nedostaci prethodnih programa za razdoblje između zasjedanja, putem donošenja poboljšanih aranžmana za daljnji napredak u okviru tog programa rada, s ciljem jačanja djelotvornosti BTWC-a;

               (c)

               podupire Devetu revizijsku konferenciju BTWC-a koja se treba održati najkasnije 2021.;

               (d)

               gradi konsenzus za uspješan rezultat Osme revizijske konferencije na temelju okvira uspostavljenog na prijašnjim konferencijama te, među ostalim, promiče sljedeća ključna pitanja:

                           i.

                           iako Unija priznaje da u ovoj fazi nema konsenzusa u vezi s provjerom, to ostaje središnji element cjelovitog i djelotvornog režima za razoružanje i neširenje oružja, te ona svejedno radi na utvrđivanju alternativa koje u novom programu za razdoblje između zasjedanja i nakon njega mogu doprinijeti povećanju povjerenja u sukladnost i djelotvornoj provedbi predmeta i svrhe BTWC-a; države članice trebale bi moći dokazati sukladnost, među ostalim, putem interaktivnih razmjena informacija (poput obveznih ili dobrovoljnih izjava) i poboljšane transparentnosti u vezi s vlastitim sposobnostima, aktivnostima i djelovanjima, uključujući dobrovoljne i druge mjere na licu mjesta u skladu s dogovorom; prijedlozi izneseni tijekom programa za razdoblje između zasjedanja 2012.–2015. i rezultati tog programa predstavljaju temelj za taj rad;

                           ii.

                           podupiranje i jačanje, kada je to potrebno, nacionalnih provedbenih mjera, uključujući upravno, pravosudno i kazneno zakonodavstvo te nadzora nad patogenim mikroorganizmima i toksinima u okviru BTWC-a; moglo bi se razmotriti daljnje djelovanje te bi se mogle donijeti odluke o načinima i sredstvima za poboljšanje nacionalne provedbe: stupanje u kontakt i suradnja s nevladinim dionicima na nacionalnoj, regionalnoj i globalnoj razini u vezi s njihovom ulogom u promicanju ciljeva BTWC-a i njegove provedbe; kontinuirana potpora za donošenje odgovarajućih normi u području mjera za biološku zaštitu i biološku sigurnost; podizanje svijesti među relevantnim stručnjacima u privatnom i javnom sektoru; programi osposobljavanja i obrazovanja za osobe koje imaju pristup biološkim agensima i toksinima koji su relevantni za BTWC; promicanje kulture odgovornosti među relevantnim nacionalnim stručnjacima i dobrovoljan razvoj, donošenje i proglašavanje kodeksâ ponašanja; promicanje sukladnosti s obvezama iz rezolucija VSUN-a 1540 (2004.) i 1673 (2006.) kada je to relevantno za uklanjanje opasnosti od nabave ili uporabe biološkog ili toksičnog oružja u terorističke svrhe, uključujući opasnost od pristupa nedržavnih aktera materijalima, opremi i znanju koji bi se mogli upotrijebiti u usavršavanju i proizvodnji biološkog i toksičnog oružja;

                           iii.

                           univerzalno poštovanje BTWC-a od strane svih država, među ostalim pozivanjem svih država koje nisu stranke BTWC-a da mu bez odgode pristupe i da se pravno obvežu na razoružanje u odnosu na biološko i toksično oružje i njihovo neširenje; i, u očekivanju pristupa tih država BTWC-u, poticanjem tih država da sudjeluju kao promatrači na sastancima država stranaka BTWC-a i da dobrovoljno provode odredbe BTWC-a, te davanjem preporuka za donošenje akcijskog plana o univerzalizaciji, koji koordinira ISU i koji se evaluira tijekom posebnih zasjedanja na sastancima u razdoblju između zasjedanja;

                           iv.

                           rad na proglašavanju zabrane biološkog i toksičnog oružja univerzalno obvezujućim pravilom međunarodnog prava, među ostalim, putem univerzalizacije BTWC-a;

                           v.

                           napore za poboljšanje transparentnosti i izgradnju povjerenja u sukladnost, među ostalim, putem potrebnih i ostvarivih revidiranja trenutačnih CBM-ova; Unija je spremna raditi na poboljšanju CBM-ova utvrđivanjem mjera za povećanje njihove izravne važnosti za osnovne ciljeve transparentnosti i izbjegavanja sumnji i zabrinutosti; daljnje podupiranje dobrovoljnog postupka stručnog preispitivanja kao vrijednog alata za povećanje transparentnosti među državama strankama, čime se poboljšava povjerenje u sukladnost s BTWC-om i jača nacionalna provedba putem razmjene najbolje prakse, podizanja svijesti dionika u vezi sa zahtjevima provedbe i povećanja međunarodne suradnje u tom području;

                           vi.

                           jačanje operativnih sposobnosti mehanizma glavnog tajnika UN-a za istrage o navodnoj uporabi kemijskog i biološkog oružja, među ostalim, putem povećanja broja osposobljenih stručnjaka, osposobljavanja i češće provedbe teorijskih i praktičnih vježbi; zasebno provedenim radom može se pomoći daljnjem jačanju članka VI. i neizravno članka VII. BTWC-a;

                           vii.

                           donošenje odluka o pružanju pomoći i koordinaciji u kontekstu članka VII. BTWC-a s relevantnim organizacijama na zahtjev bilo koje države stranke u slučaju navodne uporabe biološkog ili toksičnog oružja, uključujući poboljšanje nacionalnih sposobnosti za praćenje, otkrivanje i dijagnosticiranje bolesti te javnih zdravstvenih sustava kao prve crte obrane;

                           viii.

                           poboljšanje transparentnosti o suradnji i pomoći u vezi s člankom X. BTWC-a i uzimanje u obzir mandatâ, rada i stručnog znanja drugih međunarodnih organizacija; Unija će i dalje podupirati konkretnu provedbu članka X. BTWC-a putem svojih raznih programa pomoći te je spremna nastaviti rad na postizanju zajedničkog razumijevanja koje čini temelj za djelotvorno djelovanje u odnosu na suradnju u miroljubive svrhe u okviru BTWC-a; mogla bi se razmotriti daljnja djelovanja te bi se mogle donijeti odluke o jačanju međunarodne suradnje, pomoći i razmjeni u biološkim znanostima i tehnologiji za miroljubive svrhe, o promicanju jačanja sposobnosti u području praćenja, otkrivanja i dijagnosticiranja te suzbijanja zaraznih bolesti; Unija će nastaviti podupirati rad trenutačne baze podataka za suradnju i pomoć i, prema potrebi, tražiti načine za poboljšanje njezine korisnosti; podupiranje, među ostalim, programa Globalnog partnerstva G7, relevantnih programa Unije i ciljeva Programa globalne zdravstvene zaštite usmjerenih na podupiranje provedbe međunarodnih zdravstvenih propisa i razoružanje, kontrolu i sigurnost osjetljivih materijala, postrojenja i stručnosti, prema potrebi;

                           ix.

                           podupiranje postupka učestalijih i usmjerenijih procjena relevantnih znanstvenih i tehnoloških dostignuća, koja mogu biti relevantna za BTWC; takvim postupkom mogu se obuhvatiti osnivanje stalne savjetodavne funkcije za znanost i tehnologiju u ISU-u i sadržajniji postupak preispitivanja kao središnji element u novom programu rada za razdoblje između zasjedanja, kako bi se na integriraniji i usklađeniji način obuhvatili relevantni događaji i rad međunarodnih akademija i država stranaka.

         Članak 3.
   Kako bi se pojačala sukladnost, Unija promiče pojačanu važnost i sveobuhvatnost obrazaca za CBM-ove:

               (a)

               pregledavanjem godišnjih obrazaca za CBM-ove kao redovitog alata za nacionalne izjave o provedbi i sukladnosti te njihovim daljnjim razvijanjem imajući taj cilj u vidu;

               (b)

               smanjenjem preostale složenosti obrazaca za CBM-ove na najmanju moguću mjeru i uklanjanjem potencijalnih nejasnoća;

               (c)

               podupiranjem snažnije uloge ISU-a u potpori nacionalnih kontaktnih točaka pri sastavljanju njihovih CBM-ova putem regionalnih seminara i osposobljavanja za elektroničko podnošenje obrazaca za CBM-ove;

               (d)

               radom na povećanju sudjelovanja u CBM-ovima, kvalitete i sveobuhvatnosti CBM-ova proširenjem funkcionalnosti elektroničkog sustava za CBM-ove i stavljanjem tog sustava, kao i vodiča za CBM-ove, na raspolaganje na internetskoj stranici BTWC-a na svim službenim jezicima UN-a.

         Članak 4.
   Osim ciljeva utvrđenih u članku 1., Unija podupire jačanje uloge ISU-a. Unija posebno podupire:

               (a)

               produljenje mandata ISU-a za daljnjih pet godina;

               (b)

               uključivanje daljnjih aktivnosti u mandat ISU-a radi pružanja potpore provedbi revidiranog i ojačanog programa rada za razdoblje između zasjedanja, kao što je predloženo dolje u članku 5.;

               (c)

               razvoj djelotvornijeg sustava za preispitivanje znanstvenih i tehnoloških dostignuća i njihova utjecaja na BTWC uspostavom, među ostalim, stalne savjetodavne i komunikacijske funkcije za znanost i tehnologiju u ISU-u;

               (d)

               donošenje akcijskog plana o univerzalizaciji koji koordinira ISU;

               (e)

               ulogu ISU-a u podupiranju nacionalnih kontaktnih točaka država stranaka u sastavljanju i podnošenju obrazaca za CBM-ove kako je navedeno u članku 3.;

               (f)

               odgovarajuće povećanje broja postojećeg osoblja ISU-a radi ispunjavanja novih ciljeva i provedbe aktivnosti navedenih u ovom članku.

         Članak 5.
   Kako bi poduprla preispitivanje i jačanje programa za razdoblje između zasjedanja, Unija posebno:

               (a)

               podupire sljedeće teme za novi program za razdoblje između zasjedanja bilo kao teme za razdoblje između zasjedanja, bilo putem posebnih radnih skupina ili oboje:

                           i.

                           nacionalna provedba i sukladnost;

                           ii.

                           daljnji rad na CBM-ovima nakon Osme revizijske konferencije;

                           iii.

                           pomoć i suradnja na temelju članka VII. BTWC-a,

                           iv.

                           dostignuća u području znanosti i tehnologije;

                           v.

                           preispitivanje postupka savjetodavnog odbora;

                           vi.

                           univerzalizacija kako je predloženo u članku 6.

               (b)

               podupire razvoj nacionalnih regulatornih okvira o biološkoj sigurnosti i biološkoj zaštiti; iako odgovarajuće norme za biološku sigurnost i biološku zaštitu za laboratorije ni u kojem slučaju nisu zamjena za režim sukladnosti, donošenje i promicanje takvih normi mogu dugoročno pomoći pojedinačnim državama strankama u provedbi njihovih obveza u okviru BTWC-a; također bi, uz druge mjere, mogle biti koristan alat za pomoć pri dokazivanju sukladnosti; rasprava o ovoj temi, među ostalim, s relevantnim laboratorijima, udrugama za biološku sigurnost i industrijom, mogla bi biti dio novog programa rada za razdoblje između zasjedanja;

               (c)

               podupire dobrovoljne vježbe stručnog preispitivanja u kojima sudjeluju države stranke u kontekstu BTWC-a; cilj je vježbe stručnog preispitivanja poboljšati nacionalnu provedbu i osigurati sukladnost putem razmjena informacija i poboljšane transparentnosti u pogledu, primjerice, sposobnosti, aktivnosti i djelovanja za provedbu i namjera u svrhu sukladnosti;

               (d)

               podupire jačanje ovlasti za odlučivanje procesa u razdoblju između zasjedanja istraživanjem niza alternativa, kao što su jasno utvrđene ovlasti za odlučivanje u specifičnim područjima rada.

         Članak 6.
   Kako bi poduprla univerzalnost BTWC-a, Unija:

               (a)

               podupire donošenje akcijskog plana o univerzalizaciji s konkretnim koracima i aktivnostima, koji koordinira ISU; akcijskim planom mogle bi biti obuhvaćene aktivnosti kao što su događanja u svrhu informiranja, zajednički demarševi, prevođenje relevantnih dokumenata, poticaji kao što je razmjena informacija o ponudama za pomoć; taj bi se akcijski plan evaluirao i, kada je to potrebno, mijenjao na svakom sastanku država stranaka;

               (b)

               podupire organiziranje posebnih zasjedanja ili sastanaka radnih skupina o univerzalizaciji tijekom procesa u razdoblju između zasjedanja kako bi se koordinirale aktivnosti informiranja između različitih aktera i planirale regionalne inicijative.

         Članak 7.
   Unija podupire napore radi jačanja mehanizma glavnog tajnika UN-a za istrage o navodnoj uporabi kemijskog i biološkog oružja, a posebno osiguravanjem djelotvornosti odredaba tog mehanizma i poduzimanjem praktičnih koraka s tim ciljem, kao što je pružanja potpore za programe osposobljavanja, uključujući organiziranje vježbi i razvoj sustava analitičkih laboratorija.
   Članak 8.
   Unija podupire napore za jačanje članka VII. BTWC-a na Osmoj revizijskoj konferenciji, uzimajući u obzir ostale napore u izgradnji međunarodnih sposobnosti za odgovor na izbijanje zaraznih bolesti.
   Članak 9.
   Djelovanje koje Unija poduzima u svrhe navedene u ovoj Odluci obuhvaća:

               (a)

               podnošenje od strane Unije i njezinih država članica, a na temelju stajališta određenog u ovoj Odluci, prijedlogâ za specifične, praktične i izvedive aranžmane za djelotvorno jačanje provedbe BTWC-a, na razmatranje državama strankama BTWC-a na Osmoj revizijskoj konferenciji;

               (b)

               prema potrebi, demarševe Visokog predstavnika ili delegacija Unije;

               (c)

               izjave Visokog predstavnika ili delegacije Unije pri Ujedinjenim narodima uoči i tijekom Osme revizijske konferencije.

         Članak 10.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Zajednička akcija Vijeća 2006/184/ZVSP od 27. veljače 2006. u potporu Konvenciji o biološkom i toksičnom oružju, u okviru Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 65, 7.3.2006., str. 51.).

      (2)  SL C 57, 9.3.2006., str. 1.

      (3)  Zajedničko stajalište Vijeća 2006/242/ZVSP od 20. ožujka 2006. o revizijskoj konferenciji Konvencije o biološkom i toksičnom oružju (BTWC) koja će se održati 2006. (SL L 88, 25.3.2006., str. 65.).

      (4)  Zajednička akcija Vijeća 2008/858/ZVSP od 10. studenoga 2008. u potporu Konvenciji o biološkom i toksičnom oružju (BTWC), u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 302, 13.11.2008., str. 29.).

      (5)  Odluka Vijeća 2011/429/ZVSP od 18. srpnja 2011. o stajalištu Europske unije za Sedmu revizijsku konferenciju država stranaka Konvencije o zabrani usavršavanja, proizvodnje i stvaranja zaliha bakteriološkog (biološkog) i toksičnog oružja te o njihovu uništavanju (BTWC) (SL L 188, 19.7.2011., str. 42.).

      (6)  Odluka Vijeća 2012/421/ZVSP od 23. srpnja 2012. u potporu Konvenciji o biološkom i toksičnom oružju (BTWC), u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 196, 24.7.2012., str. 61.).


title: 2004/127/EZ: Odluka Vijeća od 22. prosinca 2003. o zaključivanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Republike Tunis

text:
               11/Sv. 111

               HR

               Službeni list Europske unije

               48

         32004D0127

               L 037/16

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 22. prosinca 2003.
   o zaključivanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Republike Tunis
   (2004/127/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 170. u vezi s prvom rečenicom prvog podstavka, članka 300. stavka 2. i člankom 300. stavkom 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Komisija je, u ime Zajednice, dogovorila u pregovorima Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Republikom Tunis.

               (2)

               Sporazum je potpisan od strane Zajednice 26. lipnja 2003. u Solunu, uz mogućnost zaključivanja kasnijeg datuma.

               (3)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Republike Tunis ovim se odobrava u ime Zajednice.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća, postupajući u ime Zajednice, šalje obavijest sukladno članku 7. Sporazuma (2).

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2003.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A MATTEOLI

      (1)  Mišljenje doneseno 4. prosinca 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Datum stupanja na snagu Sporazuma objavljuje Opće tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.