title: ODLUKA KOMISIJE (EU) …/… o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor gospodarenja otpadom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)

text:
                            EUROPSKA
                            KOMISIJA
                                                     Bruxelles, 3.4.2020.
                                                     C(2020) 1971 final
                             ODLUKA KOMISIJE (EU) …/…
                                         оd 3.4.2020.
     o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem,
      sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor gospodarenja
        otpadom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju
   organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
                                   (Tekst značajan za EGP)
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                      ODLUKA KOMISIJE (EU) …/…
                                                оd 3.4.2020.
      o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem,
       sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor gospodarenja
         otpadom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju
   organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
                                          (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od
   25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja
   okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
   br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ1, a posebno njezin članak 46.
   stavak 1.,
   budući da:
   (1)     Na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija je obvezna izraditi sektorske
           referentne dokumente za određene gospodarske sektore. Tim dokumentima moraju biti
           obuhvaćene najbolje prakse upravljanja okolišem, okolišni pokazatelji te, prema
           potrebi, mjerila izvrsnosti i sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina ekološke
           djelotvornosti. Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u
           okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog Uredbom
           (EZ) br. 1221/2009 moraju te dokumente uzeti u obzir u razvoju svojeg sustava
           upravljanja okolišem i u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u izjavi o okolišu ili
           ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj uredbi.
   (2)     Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti radni plan s
           indikativnim popisom sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih
           i međusektorskih referentnih dokumenata. U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje
           radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih
           referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom
           sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja
           Zajednice (EMAS)”2 sektor gospodarenja otpadom utvrđen je kao prioritetni sektor.
   (3)     Sektorski referentni dokument za sektor gospodarenja otpadom trebao bi biti usmjeren
           na najbolje prakse, pokazatelje i referentne vrijednosti za gospodarenje otpadom i
           obuhvaćati i javna i privatna poduzeća za gospodarenje otpadom, uključujući
           poduzeća koja provode sustave odgovornosti proizvođača, te javne uprave nadležne za
   1
           SL L 342, 22.12.2009., str. 1.
   2
           Komunikacija Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje
           sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o
           dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja
           Zajednice (EMAS)”, SL C 358, 8.12.2011., str. 2.
HR                                                      1                                                 HR
 ---pagebreak---           gospodarenje otpadom na lokalnoj razini. Dokument bi trebao obuhvaćati i upućivati
          na postojeće smjernice za aspekte obuhvaćene drugim alatima politike Unije, kao što
          su Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća3 i drugi specifični propisi o
          otpadu te referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT) izrađeni na
          temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća4.
   (4)    Uzimajući u obzir najbolje prakse upravljanja okolišem5, u sektorskom referentnom
          dokumentu za sektor gospodarenja otpadom trebalo bi utvrditi konkretne okolišne
          pokazatelje, mjerila izvrsnosti i mjere kojima tijela nadležna za otpad i druga javna i
          privatna poduzeća za gospodarenje otpadom mogu poboljšati rezultate gospodarenja
          otpadom, kao što su promicanje sprečavanja proizvodnje otpada i postizanje viših
          stopa ponovne uporabe i recikliranja. Ti elementi pomažu organizacijama da odrede
          najrelevantnija područja u kojima mogu poduzeti mjere kojima će obuhvatiti
          najvažnije aspekte okoliša te čine okvir za praćenje poboljšanja održivosti.
   (5)    Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima, uključujući
          nacionalna tijela, tijela za akreditaciju i izdavanje dozvola te revizore koji sudjeluju u
          unutarnjoj reviziji, pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog
          referentnog dokumenta za sektor gospodarenja otpadom, početak primjene ove Odluke
          trebalo bi odgoditi za 120 dana od datuma njezine objave u Službenom listu Europske
          unije.
   (6)    Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci
          savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ)
          br. 1221/2009.
   (7)    Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na
          temelju članka 49. Uredbe (EZ) br. 1221/2009,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
                                                    Članak 1.
   Sektorski referentni dokument o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim
   okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor gospodarenja otpadom utvrđen je u
   Prilogu ovoj Odluci.
                                                    Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske
   unije.
   3
          Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju
          izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.–30.).
   4
          Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim
          emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).
   5
          Dri M., Canfora P., Antonopoulos I. S., Gaudillat P., Best Environmental Management Practice for the
          Waste Management Sector, JRC Science for Policy Report (Najbolja praksa upravljanja okolišem za
          sektor gospodarenja otpadom, Znanstvena podloga JRC-a za oblikovanje politika), EUR 29136 EN,
          Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2018, ISBN 978-92-79-80361-1, doi:10.2760/50247,
          JRC111059; http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/WasteManagementBEMP.pdf
HR                                                       2                                                     HR
 ---pagebreak---    Primjenjuje se od [Ured za publikacije: unijeti datum – 120 dana nakon objave].
   Sastavljeno u Bruxellesu 3.4.2020.
                                               Za Komisiju
                                               Predsjednica
                                               Ursula VON DER LEYEN
HR                                                3                                HR
 ---documentbreak---                             EUROPSKA
                            KOMISIJA
                                                    Bruxelles, 3.4.2020.
                                                    C(2020) 1971 final
                                                    ANNEX
                                          PRILOG
                                      Odluci Komisije
     o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem,
      sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor gospodarenja
        otpadom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju
   organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                                    SADRŽAJ
1.      UVOD .......................................................................................................................... 4
2.      PODRUČJE PRIMJENE ............................................................................................. 8
3.      NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI OKOLIŠNI
        POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR GOSPODARENJA
        OTPADOM ................................................................................................................ 11
3.1.    Međusektorske najbolje prakse upravljanja okolišem ............................................... 11
3.1.1.  Integrirane strategije gospodarenja otpadom ....................................................... 11
3.1.2.  Procjena životnog ciklusa opcija gospodarenja otpadom .................................... 12
3.1.3.  Gospodarski instrumenti ......................................................................................... 13
3.1.4.  Poveznica na druge relevantne referentne dokumente za najbolju praksu ....... 14
3.2.    Najbolje prakse upravljanja okolišem za kruti komunalni otpad ............................... 15
Strateške najbolje prakse upravljanja okolišem ................................................................. 15
3.2.1.  Usporedba troškova s referentnim vrijednostima ................................................ 15
3.2.2.  Napredno praćenje otpada ...................................................................................... 15
3.2.3.  „Plati koliko baciš” .................................................................................................. 16
3.2.4.  Ugovaranje gospodarenja otpadom na temelju djelotvornosti ............................ 17
3.2.5.  Podizanje svijesti ...................................................................................................... 18
3.2.6.  Uspostava mreže savjetnika za otpad..................................................................... 19
3.2.7.  Kompostiranje kod kuće i u zajednici .................................................................... 20
Najbolje prakse upravljanja okolišem za sprečavanje nastanka otpada .......................... 21
3.2.8.  Lokalni programi za sprečavanje nastanka otpada.............................................. 21
3.2.9.  Programi za poticanje ponovne uporabe proizvoda i pripreme za ponovnu
        uporabu otpada ........................................................................................................ 22
Najbolje prakse upravljanja okolišem za skupljanje otpada ............................................. 23
3.2.10. Strategija skupljanja otpada ................................................................................... 23
3.2.11. Međusobna suradnja malih općina ........................................................................ 24
3.2.12. Reciklažna dvorišta .................................................................................................. 25
3.2.13. Logistička optimizacija skupljanja otpada ............................................................ 25
3.2.14. Vozila s niskom razinom emisije ............................................................................. 26
Najbolje prakse upravljanja okolišem za programe proširene odgovornosti proizvođača27
3.2.15. Najbolja upotreba poticaja u organizacijama za kontrolu odgovornosti
        proizvođača ............................................................................................................... 27
Najbolje prakse upravljanja okolišem za obradu otpada .................................................. 28
                                                             1
 ---pagebreak--- 3.2.16. Razvrstavanje pomiješanog laganog ambalažnog otpada kako bi se u najvećoj
        mjeri ostvario visokokvalitetni ishod recikliranja ................................................ 28
3.2.17. Obrada pomiješanog lakog ambalažnog otpada kako bi se u najvećoj mjeri
        ostvario visokokvalitetni ishod recikliranja .......................................................... 29
3.2.18. Obrada madraca za poboljšano recikliranje materijala ...................................... 30
3.2.19. Obrada upijajućih higijenskih proizvoda za poboljšano recikliranje materijala31
3.3.    Zajednički okolišni pokazatelji za kruti komunalni otpad ......................................... 32
3.3.1.  Nastanak krutog komunalnog otpada .................................................................... 33
3.3.2.  Količina skupljenog miješanog krutog komunalnog otpada ................................ 34
3.3.3.  Kruti komunalni otpad poslan na oporabu energije i/ili zbrinjavanje ............... 34
3.3.4.  Kruti komunalni otpad poslan na zbrinjavanje .................................................... 35
3.3.5.  Stopa zahvaćanja određenog toka otpada ............................................................. 36
3.3.6.  Stopa nečistoće određenog toka otpada ................................................................. 36
3.3.7.  Biootpad u miješanom otpadu ................................................................................ 37
3.4.    Najbolje prakse upravljanja okolišem za građevinski otpad ...................................... 37
3.4.1.  Integrirani planovi za građevinski otpad............................................................... 37
3.4.2.  Izbjegavanje onečišćenja građevinskog otpada polikloriranim bifenilima (PCB-
        om) ............................................................................................................................. 38
3.4.3.  Lokalni programi za pravilno gospodarenje otpadnim azbestom koji su uklonili
        stanovnici .................................................................................................................. 39
3.4.4.  Obrada otpadnih gipsanih ploča za poticanje recikliranja .................................. 39
3.4.5.  Obrada građevinskog otpada za proizvodnju recikliranih agregata .................. 40
3.5.    Najbolje prakse upravljanja okolišem za medicinski otpad ....................................... 41
Najbolje prakse upravljanja okolišem za odvajanje medicinskog otpada........................ 41
3.5.1.  Poticanje odvajanja medicinskog otpada u zdravstvenim ustanovama.............. 41
3.5.2.  Skupljanje medicinskog otpada iz kućanstava ...................................................... 42
Najbolje prakse upravljanja okolišem za obradu medicinskog otpada ............................ 43
3.5.3.  Alternativne metode obrade medicinskog otpada ................................................. 43
4.      PREPORUČENI KLJUČNI SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI ................ 45
                                                                 2
 ---pagebreak--- 1.       UVOD
Ovaj sektorski referentni dokument (SRD) temelji se na detaljnoj znanstvenoj podlozi za
oblikovanje politika1 („Izvješće o najboljoj praksi”) koju je izradio Zajednički istraživački
centar (JRC) Europske komisije.
Mjerodavni pravni kontekst
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem
organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/932.
Naknadno su izvršene dvije velike revizije EMAS-a:
          Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća3;
          Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća.
Važan novi element u najnovijoj reviziji, koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010., jest
članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata (SRD). Sektorski referentni dokumenti
moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP), okolišne pokazatelje za
konkretne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje
razina djelotvornosti.
Kako tumačiti ovaj dokument i služiti se njime
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) sustav je u kojem dobrovoljno
sudjeluju organizacije koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša. Unutar tog okvira
ovaj sektorski referentni dokument sadržava konkretne smjernice za sektor gospodarenja
otpadom i niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse. Ovim se sektorskim
referentnim dokumentom ne dovode u pitanje pravni zahtjevi u relevantnom području.
Dokument je sastavila Europska komisija s pomoću doprinosa dionika. Tehnička radna
skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz tog sektora, pod vodstvom JRC-a, na temelju
rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske okolišne pokazatelje i
mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu. Smatra se da ta mjerila dobro predstavljaju
razine ekološke djelotvornosti koje postižu najučinkovitije organizacije u spomenutom
sektoru.
1
  Znanstvena podloga za oblikovanje politika javno je dostupna na internetskim stranicama JRC-a na sljedećoj
  adresi: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/WasteManagementBEMP.pdf. Zaključci o
  najboljim praksama upravljanja okolišem i njihovoj primjenjivosti te utvrđenim okolišnim pokazateljima i
  mjerilima izvrsnosti obuhvaćenima ovim sektorskim referentnim dokumentom temelje se na nalazima iz
  znanstvene podloge za oblikovanje politika. U njemu su dostupne sve popratne informacije i tehničke
  pojedinosti. Potpuno upućivanje na znanstvenu podlogu za oblikovanje politika glasi: Dri M., Canfora P.,
  Antonopoulos I. S., Gaudillat P., Best Environmental Management Practice for the Waste Management Sector,
  JRC Science for Policy Report (Najbolja praksa upravljanja okolišem za sektor gospodarenja otpadom,
  Znanstvena podloga JRC-a za oblikovanje politika), EUR 29136 EN, Ured za publikacije Europske unije,
  Luxembourg, 2018, ISBN 978-92-79-80361-1, doi:10.2760/50247, JRC111059.
2
  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1836/93 od 29. lipnja 1993. o dobrovoljnom sudjelovanju poduzeća industrijskog
  sektora u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (SL L 168, 10.7.1993., str. 1.).
3
  Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o dobrovoljnom sudjelovanju
  organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 114,
  24.4.2001., str. 1.).
                                                         3
 ---pagebreak--- Ovim se sektorskim referentnim dokumentom nastoji pružiti pomoć i potporu svim
organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju ekološku djelotvornost pružanjem ideja i
nadahnuća te praktičnih i tehničkih smjernica.
Ovaj sektorski referentni dokument u prvom je redu namijenjen organizacijama koje su već
registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u
budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele saznati više o najboljim praksama
upravljanja okolišem kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost. Slijedom toga, cilj je
ovog dokumenta pružiti potporu svim organizacijama u sektoru gospodarenja otpadom kako
bi se usmjerile na relevantne izravne i neizravne aspekte okoliša te pronašle informacije o
najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim okolišnim
pokazateljima za mjerenje svoje ekološke djelotvornosti i o mjerilima izvrsnosti.
Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti sektorske referentne dokumente u
obzir
U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 organizacije registrirane u EMAS-u trebaju
sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:
pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na
okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b));
         organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog
         dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s
         relevantnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i
         pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju
         ekološku djelotvornost;
pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.).
           organizacije bi pri izboru pokazatelja4 koje će upotrebljavati za izvješćivanje o
           ekološkoj djelotvornosti trebale uzeti u obzir relevantne sektorske okolišne
           pokazatelje u sektorskom referentnom dokumentu.
           Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir
           pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i
           njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u
           svojoj analizi utjecaja na okoliš. Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su
           relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao
           najvažniji.
           Pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima u vezi s
           ekološkom djelotvornošću, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti kako su
           relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje,
           uzeti u obzir.
4
  U skladu s Prilogom IV. odjeljkom B. točkom (f) Uredbe o EMAS-u, izjava o okolišu mora sadržavati „sažetak
  dostupnih podataka o ekološkoj djelotvornosti organizacije s obzirom na njezine značajne učinke na okoliš.
  Izvješćivanjem će se obuhvatiti ključni i konkretni okolišni pokazatelji kako je navedeno u odjeljku C.” U
  Prilogu IV. odjeljku B. dijelu 3. navedeno je: „Svaka organizacija mora sastavljati i godišnja izvješća o svojoj
  djelotvornosti u pogledu značajnih izravnih i neizravnih aspekata okoliša i učinaka na okoliš koji su povezani s
  njezinim temeljnim poslovnim djelatnostima, koji su mjerljivi i provjerljivi te koji već nisu obuhvaćeni
  ključnim pokazateljima. Izvješćivanje o tim pokazateljima mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u
  uvodu ovog odjeljka. Ako su dostupni, organizacija mora uzeti u obzir sektorske referentne dokumente iz
  članka 46. kako bi se olakšalo utvrđivanje relevantnih pokazatelja za određeni sektor.”
                                                         4
 ---pagebreak---          Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja
         okolišem i mjerila izvrsnosti (koja ukazuju na razinu ekološke djelotvornosti koju
         postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno
         radi određivanja prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje ekološke djelotvornosti.
         Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili ispunjavanje
         utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a
         procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi
         prepušta samim organizacijama.
         Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i
         primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu
         aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao značajni, kao i u
         kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.
Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata
(pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne
smatraju relevantnima za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao
značajni niti ih opisati u izjavi o okolišu.
Sudjelovanje u sustavu EMAS trajan je proces. Svaki put kad organizacija namjerava
poboljšati svoju ekološku djelotvornost (te je preispituje), treba konzultirati sektorski
referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi odlučila kojim se daljnjim pitanjima
može postupno početi baviti.
Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija pri izradi svoje izjave o
okolišu uzela u obzir sektorski referentni dokument i na koji je način to učinila (članak 18.
stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).
Pri provođenju revizije organizacija akreditiranim okolišnim procjeniteljima mora dostaviti
dokaz o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u
kontekstu analize utjecaja na okoliš i uzeti u obzir. Okolišni procjenitelji ne provjeravaju
usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaze o tome kako je sektorski
referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih
dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje ekološke
djelotvornosti.
S obzirom na dobrovoljnu prirodu EMAS-a i sektorskog referentnog dokumenta organizacije
ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza. Procjenitelji osobito neće
zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih pokazatelja
okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom
dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na
okoliš. Međutim, oni mogu predložiti dodatne relevantne elemente koje bi organizacija trebala
uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju
djelotvornosti.
Struktura dokumenta
Ovaj se dokument sastoji od četiri odjeljka. U prvom se odjeljku predstavlja pravni kontekst
EMAS-a i opisuje se kako upotrebljavati ovaj dokument, a u drugom je odjeljku utvrđeno
područje primjene ovog referentnog dokumenta. U trećem su odjeljku ukratko opisane
najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP-ovi)5 zajedno s informacijama o njihovoj
5
  Podroban opis svake najbolje prakse uz praktične upute za njihovu provedbu dostupan je u znanstvenoj podlozi
  JRC-a za oblikovanje politika koja je dostupna na internetu na sljedećoj adresi:
                                                      5
 ---pagebreak--- primjenjivosti. Kad god je to moguće, navedeni su i posebni okolišni pokazatelji i mjerila
izvrsnosti za određenu najbolju praksu upravljanja okolišem. Ako su neki pokazatelji i mjerila
primjenjivi na više najboljih praksi upravljanja okolišem, oni se ponavljaju kad god je to
primjereno. Uz pokazatelje utvrđene u pojedinačnim najboljim praksama upravljanja
okolišem, u trećem odjeljku navedeni su i neki okolišni pokazatelji koji se mogu upotrijebiti
za procjenu cjelokupne djelotvornosti sustava gospodarenja krutim komunalnim otpadom.
Nije bilo moguće definirati mjerila izvrsnosti za sve najbolje prakse upravljanja okolišem i
pokazatelje zbog ograničene dostupnosti podataka ili zbog toga što posebnosti tijela nadležnih
za otpad i poduzeća za gospodarenje otpadom (npr. ruralno ili urbano područje, vrsta
primijenjenog sustava zasebnog skupljanja i gospodarenja otpadom, lokalni obrasci potrošnje)
variraju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla. Čak i ako su mjerila
izvrsnosti navedena, nisu zamišljena kao ciljne vrijednosti koje trebaju postići sva tijela
nadležna za otpad ili poduzeća za gospodarenje otpadom ili parametri za usporedbu ekološke
djelotvornosti na razini sektora, nego kao mjera onoga što je moguće kako bi se pojedinim
poduzećima pomoglo ocijeniti vlastiti napredak i kako bi ih se motiviralo na daljnje
poboljšanje.
Konačno, četvrti odjeljak sadržava sveobuhvatnu tablicu s najrelevantnijim okolišnim
pokazateljima, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.
  http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/WasteManagementBEMP.pdf. Izvješće      je na
  raspolaganju čitateljima koji žele saznati više o najboljim praksama opisanima u ovom dokumentu.
                                                          6
 ---pagebreak--- 2.         PODRUČJE PRIMJENE
Ovaj sektorski referentni dokument obuhvaća dvije vrste organizacija u sektoru gospodarenja
otpadom: poduzeća za gospodarenje otpadom (javna i privatna), uključujući poduzeća koja
provode programe odgovornosti proizvođača, te tijela nadležna za otpad (javne uprave
nadležne za gospodarenje otpadom, većinom na lokalnoj razini). Takve su organizacije
obuhvaćene sljedećim oznakama NACE (u skladu sa statističkom klasifikacijom ekonomskih
djelatnosti utvrđenom u Uredbi (EZ) br. 1893/20066):
  -    38.1 – skupljanje otpada,
  -    38.2 – obrada i zbrinjavanje otpada,
  -    38.3 – oporaba materijala,
  -    39.0 – djelatnosti sanacije okoliša te ostale djelatnosti gospodarenja otpadom,
  -    84.1 – državna uprava te ekonomska i socijalna politika zajednice.
Ovaj sektorski referentni dokument ne obuhvaća djelatnosti organizacija koje proizvode otpad
i ne pripadaju sektoru gospodarenja otpadom (odnosno većine organizacija).
U ovom sektorskom referentnom dokumentu opisane su najbolje prakse za sljedeće faze i
djelatnosti gospodarenja otpadom:
  -    utvrđivanje strategije gospodarenja otpadom,
  -    poticanje sprečavanja nastanka otpada,
  -    promicanje ponovne uporabe proizvoda i priprema za ponovnu uporabu otpada,
  -    poboljšanje skupljanja otpada,
  -    obrada otpada, ograničeno na operacije kojima se omogućuje recikliranje materijala.
Kad je riječ o obradi otpada, područje primjene ovog sektorskog referentnog dokumenta
ograničeno je na postrojenja u kojima se vrši obrada koja nije obuhvaćena područjem
primjene Direktive o industrijskim emisijama7 (npr. postrojenja za razvrstavanje u cilju
recikliranja plastike).
Ovim su sektorskim referentnim dokumentom obuhvaćena tri toka otpada:
  -    kruti komunalni otpad: otpad iz kućanstava i iz drugih izvora kao što su maloprodaja,
       administracija, obrazovanje, zdravstvene usluge, usluge smještaja i prehrane, te druge
       usluge i djelatnosti, koji je po prirodi i sastavu sličan otpadu iz kućanstava,
  -    građevinski otpad,
  -    medicinski otpad.
Industrijski otpad i komercijalni otpad koji nije dio krutog komunalnog otpada nisu
obuhvaćeni ovim dokumentom.
Sektorski referentni dokument podijeljen je u pet glavnih odjeljaka (tablica 2–1.) koji
obuhvaćaju glavne aspekte okoliša povezane s gospodarenjem otpadom iz perspektive ciljanih
organizacija.
6
   Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
   klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i
   određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).
7
           Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o industrijskim emisijama.
                                                       7
 ---pagebreak--- Tablica 2-1. Struktura sektorskog referentnog dokumenta za sektor gospodarenja otpadom i glavni
aspekti okoliša koji su u njemu obrađeni
                                                                 Glavni aspekti okoliša koji su u njemu
Odjeljak                 Opis
                                                                 obrađeni
                         U tom su odjeljku obrađene              mjere za sprečavanje nastanka
                         međusektorske najbolje prakse           otpada
                         upravljanja okolišem koje se            skupljanje otpada
                         primjenjuju na sve tokove otpada
3.1 Međusektorske
                         obuhvaćene ovim dokumentom, od          razvrstavanje otpada, priprema za
    najbolje prakse
                         utvrđivanja         strategije       za ponovnu uporabu i obrada
    upravljanja
                         gospodarenje otpadom do uporabe         prijevoz
    okolišem
                         ekonomskih         instrumenata       i
                         pronalaženja dodatnih najboljih         oporaba energije iz otpada
                         praksi u drugim referentnim             zbrinjavanje otpada
                         dokumentima EU-a.
                         U tom je odjeljku opisano kako          mjere za sprečavanje nastanka
                         tijela nadležna za otpad i poduzeća     otpada
                         za gospodarenje otpadom mogu            skupljanje otpada
                         najbolje gospodariti komunalnim
3.2 Najbolje
                         otpadom,        uključujući      izradu razvrstavanje otpada, priprema za
    prakse
                         strategije, sprečavanje nastanka        ponovnu uporabu i obrada
    upravljanja
                         otpada,        ponovnu         uporabu  prijevoz
    okolišem        za
                         proizvoda i pripremu za ponovnu
    kruti                                                        oporaba energije iz otpada
                         uporabu otpada, skupljanje otpada i
    komunalni
                         operacije obrade otpada. Odjeljak       zbrinjavanje otpada
    otpad
                         sadržava      i    najbolju     praksu
                         upravljanja         okolišem         za
                         organizacije         za        kontrolu
                         odgovornosti proizvođača.
                                                                 mjere za sprečavanje nastanka
                                                                 otpada
3.3 Zajednički           U tom odjeljku navedeni u               skupljanje otpada
    okolišni             zajednički okolišni pokazatelji koji
    pokazatelji za se mogu upotrijebiti za procjenu              razvrstavanje otpada, priprema za
    kruti                cjelokupne djelotvornosti sustava       ponovnu uporabu i obrada
    komunalni            gospodarenja krutim komunalnim          prijevoz
    otpad                otpadom.
                                                                 oporaba energije iz otpada
                                                                 zbrinjavanje otpada
                         Tim su odjeljkom obuhvaćene             mjere za sprečavanje nastanka
3.4 Najbolje
                         aktivnosti tijela nadležnih za otpad    otpada
    prakse
                         i poduzeća za gospodarenje
    upravljanja                                                  skupljanje otpada
                         otpadom koja su izravno ili
    okolišem        za
                         neizravno          nadležna          za razvrstavanje i obrada otpada
    građevinski
                         gospodarenje             građevinskim
                                                    8
 ---pagebreak---      otpad            otpadom.        Glavna       obrađena prijevoz
                      područja       su      planovi     za
                      gospodarenje            građevinskim zbrinjavanje otpada
                      otpadom,                 izbjegavanje
                      kontaminacije građevinskog otpada
                      PCB-om, gospodarenje uklonjenim
                      otpadnim azbestom i obrada
                      otpadnih      gipsanih     ploča    te
                      građevinskog         otpada        za
                      recikliranje.
                      U tom je odjeljku opisano kako skupljanje otpada
                      tijela nadležna za otpad i poduzeća obrada otpada
3.5 Najbolje
                      za gospodarenje otpadom mogu na
     prakse
                      najbolji       način       gospodariti zbrinjavanje otpada
     upravljanja
                      medicinskim otpadom. Glavna
     okolišem     za
                      obrađena područja su optimizacija
     medicinski
                      odvajanja medicinskog otpada i
     otpad
                      prihvaćanje alternativnih načina
                      obrade medicinskog otpada.
U tablici 2–2. navedeni su glavni utjecaji na okoliš obuhvaćeni ovim dokumentom za svaki od
glavnih aspekata okoliša utvrđenih u tablici 2–1. Aspekti okoliša prikazani u tablicama 2–1.
i 2–2. najčešći su relevantni aspekti u sektoru gospodarenja otpadom. Međutim, aspekti
okoliša kojima trebaju upravljati određena poduzeća trebali bi se ocjenjivati pojedinačno.
Tablica 2-2. Najrelevantniji aspekti okoliša i povezani glavni utjecaji na okoliš obrađeni u
ovom dokumentu
Glavni aspekti okoliša                  Glavni utjecaji na okoliš
Skupljanje otpada                        - klimatske promjene (emisije
                                            stakleničkih plinova)
                                         - emisije u zrak
                                         - iscrpljivanje prirodnih resursa
Mjere za      sprečavanje    nastanka - klimatske promjene (emisije
otpada                                      stakleničkih plinova)
                                         - emisije u zrak
                                         - iscrpljivanje prirodnih resursa
Razvrstavanje otpada, priprema za        - klimatske promjene (emisije
ponovnu uporabu i obrada                    stakleničkih plinova)
                                         - emisije u zrak/vodu/tlo
                                         - iscrpljivanje prirodnih resursa
                                         - uporaba zemljišta
Prijevoz                                 - klimatske promjene (emisije
                                            stakleničkih plinova)
                                         - emisije u zrak
                                         - iscrpljivanje prirodnih resursa
                                                9
 ---pagebreak---  Glavni aspekti okoliša                         Glavni utjecaji na okoliš
 Oporaba energije iz otpada                     - klimatske promjene (emisije
                                                   stakleničkih plinova)
                                                - emisije u zrak/vodu/tlo
                                                - iscrpljivanje prirodnih resursa
                                                - uporaba zemljišta
 Zbrinjavanje otpada                            - klimatske promjene (emisije
                                                   stakleničkih plinova)
                                                - emisije u zrak/vodu/tlo
                                                - iscrpljivanje prirodnih resursa
                                                - uporaba zemljišta
3.         NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI OKOLIŠNI
           POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR GOSPODARENJA
           OTPADOM
3.1.       Međusektorske najbolje prakse upravljanja okolišem
 Najbolje prakse upravljanja okolišem navedene u ovom odjeljku odnose se na međusektorska
 pitanja gospodarenja otpadom koja su relevantna za sve razmatrane tokove otpada (tj. kruti
 komunalni otpad, građevinski otpad te medicinski otpad).
 3.1.1.      Integrirane strategije gospodarenja otpadom
 Najbolja je praksa upravljanja okolišem izraditi i provesti integriranu strategiju gospodarenja
 otpadom koja obuhvaća:
      -    trenutačne i očekivane buduće trendove tokova otpada,
      -    hijerarhiju otpada8, mjere za određivanje prioriteta u skladu s hijerarhijom (prvo
           sprečavanje nastanka otpada, drugo ponovna uporaba itd.),
      -    raspoloživost i dostatne kapacitete obližnjih postrojenja za razvrstavanje/obradu
           otpada,
      -    trenutačne stavove i percepcije građana povezane s okolišem,
      -    sve druge specifične okolnosti koje utječu na gospodarenje otpadom (npr. znatan broj
           turista/dnevnih putnika, specifične gospodarske aktivnosti, klimatski uvjeti).
 Za izradu strategije gospodarenja otpadom potrebno je znanje o količini i kvaliteti svakog
 velikog toka otpada stečeno pomoću primjerenog pristupa za praćenje otpada i razumne
 evaluacije opcija za gospodarenje otpadom. Za to će u nekim slučajevima biti potrebna
 procjena životnog ciklusa (LCA) kako bi se utvrdile opcije povezane s najvećom ekološkom
 djelotvornošću (vidjeti BEMP 3.1.2.), koje ponekad mogu odstupati od hijerarhije otpada.
 Primjenjivost
 Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem prvenstveno namijenjena tijelima nadležnima za
 otpad koja kontroliraju ili barem znatno utječu na strategiju gospodarenja otpadom na
 lokalnoj ili regionalnoj razini, prvenstveno lokalnim tijelima vlasti. Tijela nadležna za otpad
 možda će trebati eksternalizirati neke aspekte strateškog planiranja za koje je potrebno
 stručno znanje, primjerice vještine analitičke obrade podataka i znanje o obradi otpada.
 8
   Hijerarhija otpada obuhvaća sljedeće faze: sprečavanje nastanka otpada, priprema za ponovnu uporabu,
   recikliranje, oporaba i zbrinjavanje otpada.
                                                      10
 ---pagebreak--- Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                   Mjerila izvrsnosti
(i1) Utvrđeni su opći ciljevi za poboljšanje           (b1) Integrirana strategija gospodarenja
sustava gospodarenja otpadom (npr. na temelju          otpadom koja uključuje dugoročne (tj. 10–
pokazatelja utvrđenih u ovom dokumentu)                20 godina) i kratkoročne (tj. 1–5 godina)
(da/ne).                                               opće ciljeve za poboljšanje rezultata sustava
(i2) Utvrđeni su specifični ciljevi za gospodarenja otpadom utvrđena je i
sprečavanje nastanka i ponovnu uporabu redovito se preispituje (najmanje svake tri
                                                       godine).
otpada (da/ne).
3.1.2.    Procjena životnog ciklusa opcija gospodarenja otpadom
Najbolja je praksa upravljanja okolišem uključiti razmatranje i procjenu životnog ciklusa u
strategiju i operacije gospodarenja otpadom, gdje su koraci 1 i 2 u nastavku ključni, a za
korake od 3 do 8, koji nisu uvijek nužni, potrebno je provesti ad hoc procjenu životnog
ciklusa.
     1) Sustavna primjena razmatranja životnog ciklusa tijekom osmišljavanja i provedbe
        strategije gospodarenja otpadom (kojim se dopunjuje hijerarhija gospodarenja
        otpadom).
     2) Pregled relevantne literature o procjeni životnog ciklusa kako bi se rangirala ekološka
        djelotvornost različitih opcija gospodarenja otpadom u kojoj su obrađeni sustavi
        usporedivi s raspoloživim opcijama.
     3) Primjena procjene životnog ciklusa na specifične opcije gospodarenja i tehnološke
        opcije za koje nije moguće pronaći pouzdanu objavljenu literaturu. Za to je potrebno
        nabaviti usluge procjene životnog ciklusa ili interno upotrijebiti relevantni softver za
        procjenu životnog ciklusa.
     4) Pažljivo razmatranje granica sustava kako bi se osigurala precizna usporedba opcija
        gospodarenja otpadom, uključujući širenje sustava i/ili procjenu životnog ciklusa za
        izbjegnute postupke (npr. proizvodnju električne energije u mreži).
     5) Kompiliranje i dokumentiranje inventara životnog ciklusa u odnosu na referentne
        tokove, ako je moguće pomoću primarnih podataka zabilježenih duž lanca vrijednosti,
        uz navođenje kvalitete podataka i raspona nesigurnosti.
     6) Odabir relevantnih kategorija utjecaja kako bi se obuhvatila glavna opterećenja za
        okoliš.
     7) Prezentiranje normaliziranih rezultata za relevantne kategorije utjecaja radi evaluacije
        komplementarnosti ili kompromisa uz jasno navođenje nesigurnosti i analizu
        osjetljivosti.
     8) Validacija studije o procjeni životnog ciklusa koju provodi treća osoba (temeljni
        zahtjevi navedeni su u normi ISO 140449 za vanjsko širenje rezultata, ali ovo je dobra
        praksa i kad se primjenjuje samo interno).
Primjenjivost
Potpuna procjena životnog ciklusa nije uvijek nužna. U nekim slučajevima osnovno
rangiranje opcija gospodarenja otpadom navedeno u hijerarhiji gospodarenja otpadom može
biti dovoljno za odabir najbolje prakse. Međutim, često je potrebna detaljna usporedba opcija
9
        ISO 14044:2006: Upravljanje okolišem – Procjena životnog ciklusa (LCA) – Zahtjevi i smjernice.
                                                   11
 ---pagebreak--- sličnog ranga u hijerarhiji otpada i promjena u načinu gospodarenja koje utječu na
djelotvornost cijelog lanca otpada.
Sve organizacije za gospodarenje otpadom mogu primijeniti razmatranje životnog ciklusa i
pregled studija o procjeni životnog ciklusa. Nabava usluga namjenske procjene životnog
ciklusa i/ili plaćanje osposobljavanja osoblja za provođenje procjene životnog ciklusa
ekonomski je izvedivo samo za veće organizacije.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                  Mjerila izvrsnosti
(i3) Sustavna primjena razmatranja životnog           (b2) Strategija gospodarenja otpadom
ciklusa i, ako je potrebno, provođenje procjena       osmišljena je i provodi se na temelju
životnog ciklusa tijekom osmišljavanja i provedbe     sustavne primjene razmatranja životnog
strategije gospodarenja otpadom (da/ne).              ciklusa i, prema potrebi, ad hoc studija o
                                                      procjeni životnog ciklusa.
3.1.3.    Gospodarski instrumenti
Najbolja je praksa upravljanja okolišem upotrebljavati ekonomske instrumente te usmjeravati
ponašanje građana i organizacija koje proizvode otpad ka rezultatima prihvatljivijima za
okoliš. Ekonomskim instrumentima može se podupirati:
    -   smanjenje količine nastalog otpada ili smanjenje udjela opasnog otpada,
    -   poticanje pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje otpada, smanjenje spaljivanja i
        odlaganja otpada na odlagališta,
    -   poboljšanje dizajna proizvoda (npr. poticanjem uporabe materijala koji se mogu
        reciklirati).
Ekonomski instrumenti povezani s gospodarenjem otpadom obuhvaćaju poticaje (pozitivne
ekonomske signale, npr. popuste, nagradne vaučere) i destimulirajuće mjere (negativne
ekonomske signale, npr. poreze, naknade, penale) te mogu biti u sljedećim oblicima:
    -   porezi i prilagodbe poreza, npr. porez na zbrinjavanje otpada, porez na odlagališta,
        porez na spaljivanje,
    -   nameti na proizvode (npr. na plastične vrećice ili građevinske agregate),
    -   određivanje cijene otpada, npr. naplata po jedinici i program „plati koliko baciš”,
    -   programi povratnih naknada;
    -   programi proširene odgovornosti proizvođača,
    -   drugo, npr. dozvole kojima se može trgovati, poticaji za recikliranje, oslobođenja od
        PDV-a.
Primjenjivost
Regulatorni okvir i njegova provedba glavne su prepreke za provedbu ekonomskih
instrumenata na lokalnoj razini.
K tome, postojanje svijesti o okolišu, upravljačke vještine i ponašanje motivirano inovacijama
na razini lokalne uprave, uz neke dobre računovodstvene prakse, preduvjeti su za provedbu
lokalnih ekonomskih instrumenata, kojima je s tehničkog, upravnog i socijalnog stajališta
složeno upravljati.
                                               12
 ---pagebreak--- Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                         Mjerila izvrsnosti
                                                             (b3) Ekonomski instrumenti uvedeni na
                                                             lokalnoj razini u obliku poreza i prilagodbe
                                                             poreza, nameta na proizvode, određivanja
                                                             cijene       otpada,     programa        proširene
(i4) Uporaba ekonomskih instrumenata na odgovornosti proizvođača i programa
lokalnoj razini kako bi se poticalo dobro povratnih naknada sustavno se provode kao
ponašanje (da/ne).                                           sredstvo za postizanje ciljeva utvrđenih u
(i5)        Udio        stanovnika/poduzeća            koji lokalnoj strategiji gospodarenja otpadom.
upotrebljavaju            dobrovoljni          ekonomski (b4) Lokalna tijela vlasti uvela su program
instrument (%).                                              povratnih naknada za čaše, šalice, posuđe i
                                                             pribor za jelo za sve festivale i velika javna
                                                             događanja        organizirana      na      njihovu
                                                             području.
3.1.4.       Poveznica na druge relevantne referentne dokumente za najbolju praksu
Najbolja je praksa upravljanja okolišem primjena najsuvremenijih tehnika kojima se
maksimalno povećava učinkovitost resursa, a utjecaji na okoliš u području obrade otpada
(uključujući recikliranje materijala, oporabu energije i zbrinjavanje otpada) svedeni su na
najmanju moguću mjeru. Korisni referentni dokumenti (nepotpun popis) o relevantnim
najsuvremenijim tehnikama kojima se organizacija može poslužiti uključuju:
      -    referentni dokument o najboljim raspoloživim tehnikama za obradu otpada10,
      -    kriterije za prestanak statusa otpada11,
      -    referentni dokument o najboljim raspoloživim tehnikama za spaljivanje otpada,
      -    Direktivu EU-a o odlagalištima otpada (99/31/EZ)12.
Primjenjivost
Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem namijenjena lokalnim tijelima nadležnima za
otpad i poduzećima za gospodarenje otpadom koja planiraju i izvršavaju operacije u području
obrade otpada, recikliranja materijala, oporabe energije i zbrinjavanja otpada.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                         Mjerila izvrsnosti
(i6) Provode se relevantne najsuvremenije –
tehnike opisane u referentnim dokumentima
10
   Za više informacija o sadržaju referentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama i puno objašnjenje
   izraza i akronima posjetite internetske stranice Europskog ureda za integrirano sprečavanje i kontrolu
   onečišćenja: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/.
11
   Kriteriji za prestanak statusa otpada uvedeni su člankom 6. Okvirne direktive o otpadu iz prosinca 2008.
   (2008/98/EZ).             Više           informacija         dostupno           je        na            adresi:
   http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/end_of_waste.htm
12
   Za više informacija o sadržaju Direktive o odlagalištima otpada i pristup cjelovitom tekstu posjetite sljedeću
   internetsku stranicu: http://ec.europa.eu/environment/waste/landfill_index.htm.
                                                         13
 ---pagebreak---  navedenima u okviru ove najbolje prakse
 upravljanja okolišem (da/ne).
3.2.     Najbolje prakse upravljanja okolišem za kruti komunalni otpad
 Najbolje prakse upravljanja okolišem navedene u ovom odjeljku odnose se na kruti
 komunalni otpad.
 Strateške najbolje prakse upravljanja okolišem
3.2.1.   Usporedba troškova s referentnim vrijednostima
 Na odluke u području gospodarenja otpadom uvelike utječu ekonomski čimbenici. Usporedba
 troškova s referentnim vrijednostima, odnosno usporedba strukture troškova općine s
 podacima iz drugih općina najbolja je praksa upravljanja okolišem jer se tako mogu utvrditi
 mogućnosti za optimizaciju koje bi mogle dovesti do uvođenja mjera koje su prihvatljivije za
 okoliš. Usporedba troškova s referentnim vrijednostima može se provesti interno, u suradnji s
 drugim općinama ili se njezina provedba može provjeriti neovisnoj trećoj osobi. Iznosi
 troškova obično obuhvaćaju troškove usluga gospodarenja otpadom i troškove zbrinjavanja
 određenih frakcija otpada, kao i prihode od prodaje otpada koji se šalje na pripremu za
 ponovnu uporabu ili recikliranje te drugih nusproizvoda.
 Pri usporedbi troškova s referentnim vrijednostima u obzir treba uzeti sve relevantne frakcije
 otpada nastale na razmatranom području koje spadaju u kruti komunalni otpad. Sveobuhvatne
 analize uključuju troškove skupljanja otpada, obrade otpada (razvrstavanje, oporaba,
 zbrinjavanje itd.) uključujući upravljanje zatvorenim odlagalištima, troškove osoblja i druge
 troškove povezane s gospodarenjem otpadom.
 Primjenjivost
 Usporedba troškova s referentnim vrijednostima može se primijeniti unutar područja (na
 lokalnoj ili nacionalnoj razini) u kojem su okolnosti gospodarenja otpadom usporedive i gdje
 postoji jedinstven pravni okvir. Međutim, u nekim slučajevima dolazi do velikih odstupanja
 zbog posebnih okolnosti. Usporedba troškova s referentnim vrijednostima posebice je
 relevantna za područja sa slabim rezultatima sustava gospodarenja otpadom kako bi se
 podržao prelazak na učinkovitije opcije gospodarenja otpadom.
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                                     Mjerila izvrsnosti
 (i7) Redovito sudjelovanje u detaljnoj usporedbi
 troškova s referentnim vrijednostima (da/ne).
 (i8)    Ukupni     troškovi     gospodarenja    krutim –
 komunalnim otpadom po stanovniku godišnje
 (EUR/stan./god.).
3.2.2.   Napredno praćenje otpada
 Razvoj i provedba učinkovite strategije gospodarenja otpadom temelje se na detaljnom
 poznavanju statističkih podataka o tokovima otpada koji se skupljaju i kojima se gospodari na
 lokalnoj razini.
                                               14
 ---pagebreak---  Najbolja je praksa upravljanja okolišem stoga:
      -  redovito prikupljati i obrađivati dostupne podatke na razini pojedinog toka otpada te
         za različite faze procesa skupljanja, ponovne uporabe/pripreme za ponovnu uporabu,
         razvrstavanja, recikliranja, oporabe i zbrinjavanja,
      -  redovito provoditi analizu sastava miješanog otpada,
      -  ako se operacije gospodarenja otpadom eksternaliziraju, uvrstiti ugovorne odredbe o
         sustavnom priopćavanju sveobuhvatnih podataka.
 Podaci o praćenju otpada korisni su i za interne analize (npr. za evaluaciju moguće provedbe
 nove mjere) i za njihovo dijeljenje s relevantnim tijelima javne uprave i građanima kako bi se
 poticala poboljšanja i podizala svijest.
 Primjenjivost
 Podrobno praćenje otpada primjenjivo je na sva lokalna tijela i poduzeća za gospodarenje
 otpadom koja gospodare krutim komunalnim otpadom. Organizacije koje tek počinju s
 praćenjem otpada mogu se prvo usredotočiti na najvažnije frakcije otpada, a zatim postupno
 proširiti praćenje na sve frakcije.
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                                   Mjerila izvrsnosti
 (i9) Uporaba internetskih alata za praćenje otpada (b5) Analiza sastava miješanog otpada
 i priopćavanje podataka o otpadu (da/ne).              provodi se najmanje četiri puta u godini
                                                        (u različitim godišnjim dobima) svake tri
 (i10) Učestalost analize sastava miješanog otpada godine ili poslije svake znatne promjene
 (analiza sastava svakih x mjeseci ili godina).         sustava gospodarenja otpadom.
3.2.3.   „Plati koliko baciš”
 Cilj je programa „plati koliko baciš” provesti načelo „onečišćivač plaća” na pravedan način,
 naplaćivanjem korisnicima sustava gospodarenja otpadom u skladu s količinom otpada koji
 proizvedu.
 Najbolja je praksa upravljanja okolišem naplaćivanje korisnicima naknada za otpad na
 temelju fiksnog i varijabilnog dijela naknade, kako bi se odrazila struktura troškova
 gospodarenja otpadom i uskladili poticaji za korisnike (tj. niže naknade za manje
 proizvedenog otpada) i skupljače otpada (tj. stabilnost prihoda od fiksnog dijela naknade).
 U praksi se sustav može provesti u različitim oblicima, a obično u sljedećima:
      -  sustav temeljen na obujmu (odabir veličine spremnika),
      -  sustav temeljen na vrećama (broj upotrijebljenih vreća za otpad), npr. s plaćanjem
         specifičnih vreća unaprijed,
      -  sustav temeljen na masi (masa otpada skupljenog u određenom spremniku),
      -  sustav temeljen na učestalosti (učestalost iznošenja spremnika za skupljanje – taj se
         pristup može kombinirati sa sustavima koji se temelje na obujmu i masi).
 Sustav se može oblikovati tako da naglasak bude na naplati samo za preostali otpad ili i za
 odvojene tokove, uz zajednički cilj poticanja razvrstavanja na izvoru i sprečavanja nastanka
 otpada.
                                                 15
 ---pagebreak---  Četiri su elementa ključna za omogućivanje provedbe programa „plati koliko baciš”:
     -   identifikacija pojedinačnih korisnika13,
     -   mjerenje tokova otpada na razini pojedinačnog korisnika (npr. pri skupljanju od vrata
         do vrata, u uličnim kontejnerima ili u reciklažnim dvorištima),
     -   određivanje jedinične cijene kojom se učinkovito potiče promjena ponašanja,
     -   angažiranje stanovnika kako bi se osiguralo razumijevanje aspekata programa te
         njihovo prihvaćanje i sudjelovanje (što je bitno za izbjegavanje nezakonitog odlaganja
         ili prijenos otpada u druga područja koja nisu obuhvaćena programom „plati koliko
         baciš”).
 Primjenjivost
 Pristup je široko primjenjiv, no potrebno je prilagoditi postojeću infrastrukturu (npr.
 skupljanje). Za potpunu provedbu načela „plati koliko baciš” obično je potrebno skupljanje od
 vrata do vrata.
 Treba poduzeti mjere opreza kako bi se zajamčila sigurna provedba (npr. da se izbjegne
 „prelijevanje” u kruti komunalni otpad susjednih lokalnih tijela koje nemaju program „plati
 koliko baciš” ili u ulične kante za otpatke). To se može lakše izvesti ako su korisnici
 informirani o razvrstavanju na izvoru te o općenitijim pitanjima okoliša i otpada.
 Ovisno o provedbi (npr. u slučaju identifikacije korisnika pojedinačnih kontejnera ili vrećica)
 potrebne su prikladne mjere za ispravno postupanje s privatnošću i povjerljivošću podataka
 (npr. sigurno pohranjivanje podataka).
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                             Mjerila izvrsnosti
 (i11) Uspostavljen je sustav „plati koliko (b6) Uspostavljen je sustav „plati koliko baciš” u
 baciš” (da/ne).                                  okviru kojeg se najmanje 40 % troškova naplaćuje
 (i12) Uključivanje otpada isporučenog u korisnicima na temelju količine (kg ili m³)
 reciklažna dvorišta u sustav „plati koliko skupljenog miješanog otpada, veličine kontejnera
                                                  za otpad i/ili broja ciklusa skupljanja.
 baciš” (da/ne).
 (i13) Udio korisnika koji ne proizvode (b7) Sustav „plati koliko baciš” uključuje i otpad
                                                  isporučen u reciklažna dvorišta.
 otpad (%).
3.2.4.   Ugovaranje gospodarenja otpadom na temelju djelotvornosti
 Za lokalna tijela koja ugovaraju izvođenje određenih usluga povezanih s gospodarenjem
 krutim komunalnim otpadom s privatnim dobavljačima najbolja je praksa upravljanja
 okolišem uvrstiti klauzule o djelotvornosti u ugovor. Ugovaranjem na temelju djelotvornosti
 može se osigurati postizanje i ekoloških i financijskih ciljeva.
 U ugovore na temelju djelotvornosti ugrađene su tri glavne značajke:
     -   definiranje niza ciljeva i pokazatelja za mjerenje djelotvornosti izvoditelja,
     -   prikupljanje podataka o pokazateljima djelotvornosti za procjenu izvođenja usluge,
     -   dobra ili loša djelotvornost utječe na izvoditelja (viši prihod ili penali).
 13
         Prva dva elementa nisu potrebna za programe „plati koliko baciš” koji se temelje na unaprijed plaćenim
         vrećicama.
                                                     16
 ---pagebreak---  Za lokalna tijela važno je da se klauzule o djelotvornosti temelje na potpunom skupu
 pokazatelja (primjerice oblikovanih po uzoru na pokazatelje iz odjeljka 3.3.) i primjerenom
 praćenju. Posebnu pozornost treba posvetiti definiranju polazne vrijednosti, imajući na umu
 utjecaj promjena vanjskih uvjeta (gospodarskih, socijalnih, regulatornih itd.) na mehanizam
 usporedbe s referentnim vrijednostima.
 Primjenjivost
 Postojanje učinkovitog sustava za praćenje djelotvornosti gospodarenja otpadom preduvjet je
 za sustav praćenja otpada na temelju djelotvornosti (kojim se interne prakse upravljanja
 proširuju na upravljanje ugovorima).
 Kad se prvi put uvede ugovor na temelju djelotvornosti, važno je uspostaviti dijalog s
 mogućim izvoditeljima i svim uključenim dionicima kako bi se utvrdilo što je tehnički
 ostvarivo i ekonomski izvedivo.
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                                      Mjerila izvrsnosti
 (i14) Udio vrijednosti ugovora koji ovisi o postizanju
 ekoloških ciljeva ili utvrđenih razina ekološke
 djelotvornosti (%).
 (i15) Zadovoljstvo korisnika (postotak stanovnika –
 zadovoljnih skupljanjem otpada iz kućanstava, a
 posebice skupljanjem frakcija otpada koje se skupljaju
 zasebno).
3.2.5.   Podizanje svijesti
 Najbolja je praksa za podizanje svijesti učinkovito poticati sprečavanje nastanka otpada,
 ponovnu uporabu i recikliranje na području obuhvaćenom skupljanjem otpada. To bi na kraju
 trebalo rezultirati poboljšanjem ključnih pokazatelja nastanka i razvrstavanja otpada.
 Najboljim se praksama za podizanje svijesti treba:
     -   osigurati kontinuitet, dosljednost, usklađenost i jasnoću svih priopćenja s dobro
         utvrđenim ciljevima,
     -   oblikovati jasne poruke namijenjene i primjerene dobro definiranoj ciljanoj publici,
     -   osigurati učinkovito priopćavanje integriranjem aktivnosti i određivanjem jasnih
         odgovornosti.
 Primjeri su dviju velikih prepreka recikliranju koje se mogu prevladati podizanjem svijesti:
     -   manjak znanja: neznanje o tome koji se otpadni materijali odlažu u koji spremnik ili
         nerazumijevanje lokalnog sustava recikliranja (npr. dani skupljanja itd.);
     -   stavovi i percepcije: neprihvaćanje potrebe za recikliranjem, nedovoljna motivacija za
         sprečavanje nastanka i razvrstavanje otpada.
 Kampanje podizanja svijesti građana mogu provoditi same organizacije za gospodarenje
 otpadom, profesionalne agencije u njihovo ime ili partnerske organizacije (uključujući dionike
 u drugim sektorima).
                                                17
 ---pagebreak---  Može se upotrebljavati niz komunikacijskih kanala, koji mogu uključivati oglašavanje,
 odnose s javnošću, izravni marketing, angažiranje u zajednici, angažiranje na internetu,
 društvene mreže i označivanje proizvoda.
 Primjenjivost
 Podizanje svijesti može se na nekoj razini provoditi u svim kontekstima.
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                                    Mjerila izvrsnosti
 (i16) Utrošena sredstva za podizanje svijesti po (b8) Sustavno se provode kampanje
 stanovniku godišnje (EUR/stan./god.).                   podizanja svijesti za različite vrste ciljanih
 (i17) Udio cjelokupnog proračuna za skupina (npr. učenici, opća javnost,
 gospodarenje krutim komunalnim otpadom korisnici reciklažnih dvorišta), a godišnji
                                                         proračun      namijenjen        aktivnostima
 utrošen na podizanje svijesti (%).
                                                         podizanja svijesti iznosi najmanje pet eura
 (i18) Udio stanovnika područja na kojem se po stanovniku.
 skuplja otpad koji su primili poruke za podizanje
 svijesti u određenom razdoblju (npr. postotak
 stanovništva mjesečno).
3.2.6.    Uspostava mreže savjetnika za otpad
 Najbolja je praksa upravljanja okolišem uspostaviti mrežu savjetnika za otpad (zvanih i
 „službenici za otpad/sprečavanje nastanka otpada”, „službenici za recikliranje”, „savjetnici za
 otpad/sprečavanje nastanka otpada”) na lokalnoj razini kako bi se podignula svijest opće
 javnosti (stanovnika i malih poduzetnika koji isporučuju otpad u lokalni sustav gospodarenja
 krutim komunalnim otpadom).
 Savjetnici za otpad posebice su važni za rješavanje specifičnih pitanja usredotočivanjem na
 određenu publiku ili područje sa slabim rezultatima odvojenog skupljanja ili visokom stopom
 kontaminacije zasebno skupljenih frakcija kako bi se pružio prilagođen odgovor jer mogu biti
 u izravnom kontaktu s korisnicima.
 Savjetnici za otpad obično imaju kvalifikacije u području okoliša te poznaju prakse za
 smanjenje količine otpada, ponovnu uporabu i recikliranje te mogu biti volonteri ili honorarno
 ili stalno zaposleni. Savjetnici za otpad mogu obavljati niz aktivnosti poput sljedećih:
      -   ukazivati stanovnicima i malim poduzetnicima na pitanja zaštite okoliša povezana s
          nastankom otpada i gospodarenjem otpadom,
      -   obavješćivati stanovnike i male poduzetnike o pravilima skupljanja otpada te kako se
          različite frakcije otpada obrađuju i recikliraju,
      -   davati stanovnicima i malim poduzetnicima smjernice za utvrđivanje mogućnosti za
          smanjenje količina otpada ili bolje gospodarenje njime (npr. bolje odvajanje na
          izvoru),
      -   raditi sa stanovnicima i malim poduzetnicima na specifičnim tokovima otpada koji se
          smatraju problematičnima (otpad od hrane, tekstil, pelene itd.),
      -   provoditi kampanje angažiranja usmjerene na ciljanu publiku (npr. djecu/tinejdžere,
          umirovljenike, poduzeća, govornike stranih jezika),
      -   steći bolji uvid u događanja na terenu (pokretači, razlozi, nedostaci).
 Primjenjivost
                                                   18
 ---pagebreak---  Ova se najbolja praksa upravljanja okolišem može provesti na svim razinama. Međutim,
 područje djelovanja savjetnika za otpad više je usmjereno na lokalnu razinu jer oni rješavaju
 operativna pitanja (smjernice za sprečavanje nastanka otpada i recikliranje).
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                                Mjerila izvrsnosti
 (i19)     Udio      stanovništva    na    području (b9) Uspostavljena je mreža savjetnika za
 obuhvaćenom gospodarenjem otpadom koje su otpad s najmanje jednim savjetnikom na
 savjetnici za otpad savjetovali u određenom 20 000 stanovnika.
 razdoblju (npr. postotak stanovništva mjesečno).
 (i20)     Broj     savjetnika    za    otpad     na
 100 000 stanovnika.
3.2.7.   Kompostiranje kod kuće i u zajednici
 Ako je na temelju donesene strategije gospodarenja otpadom i/ili studije o procjeni životnog
 ciklusa opcija gospodarenja otpadom (vidjeti odjeljke 3.1.1. i 3.1.2.) kompostiranje kod kuće i
 u zajednici najprikladnija opcija gospodarenja otpadom za biootpad, najbolja je praksa
 upravljanja okolišem:
     -   sustavno uvođenje i promicanje kompostiranja kod kuće i u zajednici, praćenje broja
         uključenih stanovnika, evidentiranje gdje je ugrađena oprema za kompostiranje,
     -   organiziranje uvodnih kampanja za podizanje svijesti pomoću grafičkih materijala,
         javnih skupova, savjetnika za otpad itd. (vidjeti odjeljke 3.2.5. i 3.2.6.) kako bi se
         stanovnike informiralo i osposobilo za kompostiranje kod kuće i u zajednici, njegovim
         prednostima, ispravnom postupku (kako bi se ograničile emisije metana i onečišćenje
         tla te osiguralo dobivanje kvalitetnog komposta), koji je biootpad pogodan itd.,
     -   redovito obavješćivanje i osposobljavanje stanovnika o ispravnom postupku
         kompostiranja kod kuće i u zajednici,
     -   redovito praćenje lokacija za kompostiranje kod kuće i u zajednici. Svake se godine
         može obići određen broj reprezentativnih lokacija kako bi se provjerila ispravnost
         postupka kompostiranja i osigurale koristi za okoliš.
 Primjenjivost
 Ako je kompostiranje kod kuće i u zajednici najprimjerenija opcija gospodarenja otpadom za
 biootpad, nema većih prepreka za provedbu ove najbolje prakse upravljanja okolišem.
 Međutim, uspjeh kompostiranja kod kuće i u zajednici kao strategije upravljanja okolišem
 uvelike ovisi o tome kako stanovnici provode postupak razvrstavanja otpada i kompostiranja;
 stanovnike prvo treba motivirati da odvajaju organski otpad, a zatim ih osposobiti da ispravno
 provode postupak kompostiranja. Organiziranje kompostiranja kod kuće i u zajednici u
 gradskim područjima zahtijeva dodatan trud.
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                                      Mjerila izvrsnosti
 (i21) Udio stanovništva koji provodi kompostiranje (b10) Svi stanovnici imaju pristup
 kod kuće ili kojem je dostupno kompostiranje u odvojenom skupljanju biootpada ili
                                                 19
 ---pagebreak--- zajednici (postotak ukupnog stanovništva na području kompostiranju biootpada kod kuće ili
obuhvaćenom gospodarenjem otpadom).                        u zajednici.
(i22) Udio stanovništva koji ispravno provodi
kompostiranje kod kuće ili u zajednici, utvrđen na
temelju godišnjih obilazaka i analize proizvedenog
komposta (postotak stanovništva koji provodi
kompostiranje kod kuće ili kojem je dostupno
kompostiranje u zajednici).
(i23) Uspostavljen sustav za redovito praćenje
stanovnika koji provode kompostiranje kod kuće
(da/ne).
(i24) Udio stanovnika koji provode kompostiranje kod
kuće posjećen u jednoj godini (postotak domaćinstava
koja provode kompostiranje kod kuće).
Najbolje prakse upravljanja okolišem za sprečavanje nastanka otpada
3.2.8.    Lokalni programi za sprečavanje nastanka otpada
Najbolja je praksa upravljanja okolišem uvođenje mjera usmjerenih na domaćinstva i javne i
privatne organizacije. Neki od primjera su uvođenje naplate za plastične vrećice, potpora za
otvaranje radionica za popravke, uvođenje namjenskih područja za razmjenu
proizvoda/materijala i suradnja s organizacijama socijalne ekonomije, nevladinim
organizacijama i restoranima kako bi se potaknulo sklapanje sporazuma o smanjenju otpada
od hrane doniranjem. Mjere sprečavanja nastanka otpada mogu se utvrditi na sljedeći način:
    -   procjenom postojećih lokalnih obrazaca nastanka otpada,
    -   davanjem prednosti najrelevantnijim tokovima otpada u smislu potencijala za
        sprečavanje, kao što su otpad od hrane i biootpad, papir/karton, plastika (ambalaža),
        staklo i tekstil,
    -   izradom lokalne strategije sprečavanja nastanka otpada uz uključivanje relevantnih
        dionika (npr. stanovnici, lokalna poduzeća, organizacije socijalne ekonomije,
        nevladine organizacije),
    -   praćenjem rezultata donesenih mjera za sprečavanje nastanka otpada te
        preispitivanjem strategije sprečavanja nastanka otpada na temelju rezultata.
Primjenjivost
Mjere za sprečavanje nastanka otpada treba pažljivo odabrati u skladu s lokalnim uvjetima i
pravilno ih provesti (tj. neke treba poduprijeti financijskim poticajima), no postoje prikladne
mjere za svaki kontekst.
Iako se neki ključni instrumenti za sprečavanje nastanka otpada mogu provesti samo na
međunarodnoj ili nacionalnoj razini (npr. politika proizvoda, porezi na dodanu vrijednost),
moguće je djelovati i na regionalnoj i lokalnoj razini.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                    Mjerila izvrsnosti
                                               20
 ---pagebreak--- (i25) Izrada lokalnog plana za sprečavanja nastanka (b11) Strategija sprečavanja nastanka
otpada, uključujući kratkoročne i dugoročne ciljeve otpada ima stratešku ulogu u strategiji
i odredbe o redovitom praćenju (da/ne).                gospodarenja otpadom, koja uključuje
(i26) Sredstva namijenjena za programe lokalni program sprečavanja otpada
sprečavanja nastanka otpada po stanovniku koji je temelj za dugoročne (10–
                                                       20 godina) i kratkoročne (1–5 godina)
godišnje (EUR/stan./god.).
                                                       ciljeve sprečavanja nastanka otpada te
(i27) Udio ukupnog proračuna za gospodarenje uključuje              odredbe    o    redovitom
krutim      komunalnim      otpadom      namijenjen praćenju.
sprečavanju nastanka otpada (%).
(i28) Broj dionika uključenih         u   programe
sprečavanja nastanka otpada.
3.2.9.    Programi za poticanje ponovne uporabe proizvoda i pripreme za ponovnu
          uporabu otpada
Najbolja je praksa upravljanja okolišem poticati preusmjeravanje proizvoda koji se mogu
ponovno upotrijebiti iz tokova otpada u tokove ponovne uporabe aktivnim uspostavljanjem ili
olakšavanjem uspostave tržnica za rabljenu robu i lokalnu razmjenu (putem radionica za
popravke, ako je potrebno) ili skupljanjem donacija. K tome, organizacije za gospodarenje
otpadom mogu uputiti određene tokove otpada u pripremu za ponovnu uporabu
uspostavljanjem ili olakšavanjem uspostave centara za ponovnu uporabu ili popravke.
Najbolja praksa upravljanja okolišem obuhvaća četiri ključne mjere:
    -   skupljanje proizvoda pogodnih za ponovnu uporabu prije nego što se oni smatraju
        otpadom, prema potrebi njihov popravak te dijeljenje ili prodaja stanovnicima i
        organizacijama, uključujući dobrotvorne organizacije,
    -   skupljanje otpadnih premeta pogodnih za ponovnu uporabu, njihova priprema za
        ponovnu uporabu te dijeljenje ili prodaja stanovnicima i organizacijama, uključujući
        dobrotvorne organizacije,
    -   uspostavljanje učinkovite razmjene informacija kako bi se oglašavala potražnja za
        rabljenim proizvodima koji se mogu ponovno upotrijebiti i njihova dostupnost na
        tržištu,
    -   praćenje izlaznih proizvoda (neovisno o tome smatraju li se ulazni proizvodi otpadom
        ili proizvodima) centara za ponovnu uporabu ili popravke koji su akreditirani na
        temelju Priloga IV. Okvirnoj direktivi o otpadu (2008/98/EZ).
Primjenjivost
Ova se najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjuje na sve organizacije za gospodarenje
otpadom koje posluju s bilo kojom vrstom predmeta koji se mogu ponovno upotrijebiti,
posebice s odjećom, namještajem te električnom i elektroničkom opremom.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                      Mjerila izvrsnosti
(i29) Broj centara za ponovnu uporabu/lokalnih (b12) U reciklažnim dvorištima
radionica za popravke na 100 000 stanovnika.              postoje područja za razmjenu
                                                          proizvoda/materijala    s     ciljem
                                               21
 ---pagebreak--- (i30) Broj ili količina (tj. težina ili obujam) proizvoda poticanja ponovne uporabe.
na kraju životnog vijeka skupljenih za ponovnu
uporabu i otpadnih predmeta poslanih na pripremu za
ponovnu uporabu.
(i31) Godišnji broj klijenata centara za ponovnu
uporabu/lokalnih radionica za popravke.
(i32)      Dostupnost       područja      za     razmjenu
proizvoda/materijala s ciljem poticanja ponovne
uporabe u reciklažnim dvorištima (da/ne).
Najbolje prakse upravljanja okolišem za skupljanje otpada
3.2.10. Strategija skupljanja otpada
Najbolja je praksa upravljanja okolišem izraditi i provesti strategiju skupljanja otpada koja
obuhvaća:
     -  glavne značajke strategije gospodarenja otpadom (npr. broj frakcija otpada koje se
        skupljaju odvojeno),
     -  ciljeve zacrtane u strategiji gospodarenja otpadom (npr. udio odvojeno skupljenog
        otpada u ukupnom skupljenom otpadu, stopa nečistoća odvojeno skupljenih frakcija,
        prihodi od materijala koji se mogu reciklirati),
     -  značajke područja skupljanja otpada (npr. gustoća naseljenosti i glavni tipovi
        stambenih objekata),
     -  trenutačne stavove i percepcije građana o okolišu,
     -  sve druge specifične okolnosti koje utječu na skupljanje otpada (npr. znatan broj
        turista/dnevnih putnika, specifične gospodarske djelatnosti, klimatski uvjeti).
Glavni je cilj strategije skupljanja otpada pravovremeno i ekonomično skupljanje što više
otpada ispravno odvojenog na izvoru kako bi se pojednostavnilo naknadno
razvrstavanje/obrada otpada i maksimalno povećalo recikliranje. U mnogim se slučajevima ti
ciljevi mogu ostvariti uspostavom sljedećeg:
     -  čestog odvojenog skupljanja otpada od hrane od vrata do vrata (npr. svaki tjedan ili
        češće, ovisno o godišnjem dobu i podneblju),
     -  manje učestalog skupljanja miješanog otpada (npr. svaka dva tjedna),
     -  skupljanja od vrata do vrata materijala koji se mogu reciklirati (npr. papir, karton,
        limenke, plastika, staklo), pojedinačno razvrstanih na izvoru ako je javnosti
        prihvatljivo, inače pomiješanih i razvrstanih u postrojenju za oporabu materijala,
        staklo, papir i karton često je učinkovitije skupljati odvojeno,
     -  primjerene mreže reciklažnih dvorišta (vidjeti odjeljak 3.2.12.) koja prihvaćaju sve
        frakcije otpada koje se ne skupljaju od vrata do vrata ili u uličnim spremnicima za
        kućanstava, uključujući opasni otpad i biootpad.
Primjenjivost
Pri utvrđivanju strategije skupljanja otpada treba razmotriti prevladavajuće društveno-
gospodarske prilike i svijest o recikliranju na području na kojem se skuplja otpad. Skuplje
strategije poput skupljanja od vrata do vrata mogu biti isplativije kad se u cijelosti provedu,
ali zahtijevaju početno ulaganje.
                                                  22
 ---pagebreak--- Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                                 Mjerila izvrsnosti
(i33) Stopa sudjelovanja, odnosno udio stanovništva (b13) Skupljanje otpada od vrata do
koji se koristi sustavom skupljanja otpada14 (%).                    vrata za najmanje četiri frakcije
                                                                              15
(i34) Udio lokalnog područja koje je obuhvaćeno otpada provedeno je na cijelom
                                                                     području u kojem se gospodari
posebnim sustavom skupljanja otpada (%).
                                                                     krutim komunalnim otpadom.
(i15) Zadovoljstvo korisnika (postotak stanovnika
zadovoljnih skupljanjem otpada iz kućanstava, a
posebice skupljanjem frakcija otpada koje se skupljaju
zasebno).
(i35) Odvoz krupnog otpada na zahtjev (da/ne).
3.2.11. Međusobna suradnja malih općina
Za male i srednje općine najbolja je praksa upravljanja okolišem međusobno surađivati kako
bi se omogućila provedba mjera koje bi bile preskupe da ih se uvodi zasebno, a koje mogu
rezultirati boljom ekološkom djelotvornošću sustava gospodarenja otpadom. Općine se mogu
udružiti u pružanju ili ugovaranju određenih usluga gospodarenja otpadom u cilju postizanja
ekonomije razmjera i izgradnje kritične mase.
Međusobna suradnja omogućuje da uključene općine:
      -   podijele opće administrativne troškove,
      -   smanje jedinične troškove i poboljšaju kvalitetu usluge zahvaljujući ekonomiji
          razmjera,
      -   privuku ulagačke fondove namijenjene projektima određene minimalne veličine (npr.
          strukturne fondove EU-a i druge ulagačke mehanizme) i
      -   poboljšaju ekonomsku djelotvornost koordiniranim planiranjem te istodobno
          poboljšaju zaštitu okoliša.
Primjenjivost
Ne postoje posebne prepreke za ostvarivanje međusobne suradnje općina u gospodarenju
otpadom. Međutim, koristi ekonomije razmjera vidljive su samo kod malih i srednjih općina.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                                 Mjerila izvrsnosti
(i36) Međusobna suradnja s drugim općinama (da/ne).                  –
  14
     podaci su obično raspoloživi na temelju procjena, anketa, učestalosti iznošenja spremnika s materijalima koji
     se mogu reciklirati itd.
  15
     Na područjima gdje se različite frakcije otpada skupljaju pomiješane (npr. otpadna metalna i plastična
     ambalaža), pomiješana frakcija smatra se jednom frakcijom.
                                                        23
 ---pagebreak--- 3.2.12. Reciklažna dvorišta
Kao ključni dodatak učinkovitom skupljanju od vrata do vrata (na ulici) najčešćih frakcija
otpada, najbolja je praksa upravljanja okolišem voditi reciklažna dvorišta (zvana i sabirni
centri, ekocentri, mjesta za oporabu itd.) gdje građani i mala poduzeća mogu donositi što je
više moguće frakcija otpada za odvojeno skupljanje.
Elementi najbolje prakse za reciklažna dvorišta su sljedeći:
    -   postojanje najmanje jednog reciklažnog dvorišta na lokalnom području ili redovita
        povremena prisutnost mobilnog sabirnog centra,
    -   odvojeno skupljanje što je više frakcija moguće i mogućnost donošenja svih vrsta
        otpada iz kućanstva,
    -   obuka osoblja reciklažnog dvorišta za maksimalno povećanje recikliranja, oporabe i
        primjerenog sigurnog zbrinjavanja,
    -   vodonepropusno popločano područje i skupljanje oborinskih voda za prikladno
        pročišćavanje,
    -   blizina reciklažnih dvorišta građanima (npr. dostupno velikom udjelu stanovništva bez
        automobila), također zahvaljujući mobilnim/privremenim sabirnim centrima,
    -   dugo radno vrijeme kako bi se poboljšala praktičnost za građane. Ono se može
        mijenjati ovisno o godišnjem dobu (posebice za zelene reznice).
Primjenjivost
Koncept sabirnih centara široko je primjenjiv. Mogućnost recikliranja skupljenih tokova
otpada ovisi i o dostupnosti daljnjih tržišta.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                      Mjerila izvrsnosti
                                                          (b14) U općinama s najmanje
                                                          1 000 stanovnika postoji najmanje
(i37) Broj reciklažnih dvorišta na 100 000 stanovnika. jedno reciklažno dvorište na njihovu
(i38) Broj različitih frakcija otpada koje se skupljaju u području ili je redovito prisutan
reciklažnim dvorištima.                                   mobilni sabirni centar.
(i32)     Dostupnost       područja      za     razmjenu (b15) U reciklažnim dvorištima
proizvoda/materijala s ciljem poticanja ponovne skuplja se najmanje 20 različitih
uporabe u reciklažnim dvorištima (da/ne).                 frakcija otpada.
(i39) Dostupnost reciklažnih dvorišta, npr. bez (b16) U reciklažnim dvorištima
automobila (da/ne).                                       postoje područja za razmjenu
                                                          proizvoda/materijala    s    ciljem
                                                          poticanja ponovne uporabe.
3.2.13. Logistička optimizacija skupljanja otpada
Najbolja je praksa upravljanja okolišem optimizirati skupljanje otpada:
    -   uvođenjem, gdje je to izvedivo, zamjenskog sustava za cestovni prijevoz, npr.
        pneumatskog sustava u urbanim područjima,
    -   uporabom tehnologije računalnog usmjeravanja vozila i programiranja putovanja
        (CVRS) za optimizaciju ruta skupljanja,
                                                 24
 ---pagebreak---      -    istraživanjem mogućnosti suradnje s organizacijama za gospodarenje otpadom u
          susjedstvu,
     -    usporedbom potrošnje goriva/energije i/ili emisija CO2 s referentnim vrijednostima,
     -    ugrađivanjem najmanje jednog okolišnog parametra kao što je kumulativna potrošnja
          energije i/ili emisije CO2 u algoritme za oblikovanje mreže i optimizaciju ruta,
     -    ugrađivanjem opreme za telematiku u vozila za skupljanje otpada s ciljem optimizacije
          u stvarnom vremenu na temelju GPS-a i obukom vozača za ekološku vožnju.
Primjenjivost
Sve organizacije uključene u skupljanje otpada mogu provesti neki stupanj logističke
optimizacije (npr. planiranje lokacija kanti za otpatke). Međutim, u nekim slučajevima
aktivnosti ograničavaju postojeće organizacijske strukture (npr. važeći ugovori za pružanje
usluga skupljanja otpada).
Kad je riječ o optimizaciji strategije skupljanja, optimizacija recikliranja ima prednost pred
logističkom optimizacijom.
Pneumatski sustavi za skupljanje otpada prikladniji su za gusto naseljena područja i
jednostavnije ih je ugraditi u nove građevine nego u postojeća urbana područja.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                               Mjerila izvrsnosti
(i40) Potrošnja goriva po toni skupljenog otpada16
(l/t).
                                                                   –
(i41) Emisije stakleničkih plinova po toni otpada i
prijeđenom kilometru (kg CO2e/tkm).
3.2.14. Vozila s niskom razinom emisije
Najbolja je praksa upravljanja okolišem poboljšanje potrošnje goriva i razine emisija iz vozila
za skupljanje otpada. Prioritetne tehnološke opcije uključuju:
     -    sustav stop/start i gašenje motora u praznom hodu,
     -    gume s niskim otporom kotrljanja,
     -    hibridna vozila,
     -    namjenska vozila na prirodni plin/biometan ili vozila s dvojnim gorivom (dizel/plin),
     -    vozila na električni pogon.
Primjenjivost
Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem široko primjenjiva. Postojanje mjesta za punjenje
manji je problem za skupljanje otpada nego za druge vrste prijevoza jer vozila obično prolaze
ograničene udaljenosti a flotom se upravlja iz centraliziranog depoa za otpad gdje se vozilo
može napuniti.
16
    Ovisno o ustrojenom sustavu skupljanja otpada (npr. vozila i/ili pneumatsko skupljanje, vrsta vozila) i
   dostupnim podacima, korisnije zamjene za ovaj pokazatelj mogu biti potrošnja primarne energije po toni
   skupljenog otpada, kumulativna potražnja za energijom po toni skupljenog otpada, emisije stakleničkih plinova
   po toni skupljenog otpada.
                                                       25
 ---pagebreak--- Stlačeni prirodni plin (SPP) dostupan je u svim državama članicama EU-a. Biometan možda
nije dostupan u mnogim regijama, ali mokri organski otpad (npr. otpad od hrane) može se
koristiti za proizvodnju bioplina koji se može preraditi u biometan za prijevoz.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                        Mjerila izvrsnosti
(i42) Prosječna potrošnja goriva vozila za skupljanje (b17) Sva nova vozila za skupljanje
otpada (l/100 km).                                          otpada koje je organizacija za
(i43) Udio vozila koja zadovoljavaju normu Euro 6 u gospodarenje otpadom kupila ili
                                                            uzela na leasing zadovoljavaju
ukupnoj floti vozila za skupljanje otpada (%).
                                                            normu Euro 6 te su hibridna, na
(i44) Udio vozila za skupljanje otpada koja su električni pogon ili na stlačeni
hibridna, na električni pogon ili na prirodni plin ili prirodni plin ili bioplin.
bioplin (%).
Najbolje prakse upravljanja okolišem za programe proširene odgovornosti proizvođača
3.2.15. Najbolja upotreba poticaja u organizacijama za kontrolu odgovornosti
          proizvođača
Najbolja je praksa upravljanja okolišem da organizacije za kontrolu odgovornosti proizvođača
poboljšaju djelotvornost svojih programa proširene odgovornosti proizvođača uspostavom
poticaja (koji nadilaze pravne zahtjeve) kojima se potiče povećanje stopa odvojenog
skupljanja, ponovne uporabe i recikliranja za otpad skupljen u okviru programa proširene
odgovornosti proizvođača. Mjere koje organizacije za kontrolu odgovornosti proizvođača
mogu provesti uključuju:
    -    motiviranje građana da više i bolje odvajaju otpad na izvoru pomoću inovativnih
         komunikacijskih aktivnosti kao što su natjecanja među područjima,
    -    bliska suradnja (financijska, tehnička i/ili logistička) s tijelima javne vlasti na
         regionalnoj/lokalnoj razini,
    -    suradnja sa subjektima socijalnoga gospodarstva na skupljanju i ponovnoj uporabi
         proizvoda,
    -    poticanje proizvođača da dizajniraju održivije proizvode (npr. putem „modulacije
         naknada”),
    -    usporedba postignuća u području okoliša različitih područja obuhvaćenih programom
         proširene odgovornosti proizvođača s referentnim vrijednostima, npr. na razini
         područja tijela javne vlasti na regionalnoj/lokalnoj razini.
Primjenjivost
Stvaran utjecaj koji organizacije za kontrolu odgovornosti proizvođača imaju na program
proširene odgovornosti proizvođača ovisi o nacionalnom ustroju i pravnoj podjeli uloga i
odgovornosti. Za primjenu nekih poticaja potrebna je odgovarajuća raspodjela financijskih
sredstava. U tome ulogu može imati upravljačka struktura organizacije za kontrolu
odgovornosti proizvođača (je li u vlasništvu proizvođača, profitna ili neprofitna itd.).
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                        Mjerila izvrsnosti
                                                 26
 ---pagebreak--- (i45) Stopa recikliranja (postotak ukupne količine
otpada        obuhvaćene      programom        proširene
odgovornosti proizvođača koji se reciklira ili šalje na
recikliranje).
(i46) Stopa pripreme za ponovnu uporabu (postotak
ukupne količine otpada obuhvaćene programom
proširene odgovornosti proizvođača koja se šalje u
centar za pripremu za ponovnu uporabu).
(i47) (primjenjivo na lokalnoj razini za specifična
područja gdje je uveden program proširene
odgovornosti        proizvođača)     Udio     proizvoda
obuhvaćenih programom proširene odgovornosti –
proizvođača pronađenih u preostalom otpadu na
temelju analize sastava (postotak ukupne količine
miješanog otpada).
(i48) (primjenjivo za specifična nacionalna,
regionalna ili lokalna područja gdje je uveden
program proširene odgovornosti proizvođača za
ambalažni otpad) Udio ambalaže obuhvaćene
programom proširene odgovornosti proizvođača koji
je uključen i u sustav odvojenog skupljanja (postotak
ukupne količine ambalaže obuhvaćene programom
proširene odgovornosti proizvođača stavljene na
tržište).
Najbolje prakse upravljanja okolišem za obradu otpada
3.2.16. Razvrstavanje pomiješanog laganog ambalažnog otpada kako bi se u najvećoj
          mjeri ostvario visokokvalitetni ishod recikliranja
Ako se lagani ambalažni otpad (tj. ambalaža od plastike, kompozitnih materijala, aluminija i
čelika koja ponekad uključuje i vlakna (papir i karton)) skuplja zajedno (pomiješan), najbolja
je praksa upravljanja okolišem primijeniti napredno razvrstavanje pomiješanog ambalažnog
otpada u postrojenjima za oporabu materijala.
Tipično moderno postrojenje ima pet glavnih tehničkih dijelova:
    -    ulaz i predobrada: uključuje otvaranje vreća i konstantni dotok ulaznog materijala,
    -    predrazvrstavanje: uključuje uklanjanje neodgovarajućih predmeta,
    -    razvrstavanje: uključuje nekoliko koraka, npr. odvajanje vlakana od spremnika,
         razvrstavanje vlakana, razvrstavanje limenki pomoću magneta, vrtložne struje ili
         rendgenskih zraka, inicijalno razvrstavanje plastičnih spremnika po polimerima (npr.
         odvajanje PET boca od drugih plastičnih spremnika),
    -    rafiniranje: sastoji se od dodatnih koraka razvrstavanja, primjerice daljnje
         razvrstavanje polimera po vrsti (npr. HDPE, PP) i boji kako bi kvaliteta izlaznog
         materijala odgovarala zahtjevima tržišta. Kontrola kvalitete provodi se automatskim ili
         ručnim razvrstavanjem,
                                                27
 ---pagebreak---      -    rukovanje proizvodima: ovaj korak obuhvaća postupak baliranja i pohranjivanje
          proizvoda u obliku bala, rasutog materijala ili u spremnicima. Rukovanje proizvodima
          može uključivati i aktivnosti utovara u daljnje postupke.
Kako postrojenja za oporabu materijala obično primaju i razvrstavaju materijale iz različitih
lokalnih sustava skupljanja otpada i različitog sastava, moderno postrojenje za oporabu
materijala mora biti dovoljno fleksibilno kako bi se učinkovito prilagodilo tim varijacijama.
Primjenjivost
U načelu ne postoje prepreke za izgradnju i rad postrojenja za razvrstavanje ambalažnog
otpada. Međutim, potrebno je pažljivo planiranje (pogotovo ako se uzmu u obzir ustrojeni
sustavi skupljanja otpada, kapacitet postrojenja i dostupnost tržišta za razvrstane materijale) u
okviru koncepta integriranoga gospodarenja otpadom. Važan čimbenik koji treba utvrditi jest
optimalan kapacitet postrojenja. Na kraju, stopa nečistoće pomiješanog laganog ambalažnog
otpada isporučenog u postrojenje utječe na njegov rad, djelotvornost (npr. stopa razvrstavanja
u postrojenju) te isplativost (npr. troškovi obrade, prihodi od frakcija koje se mogu
reciklirati).
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                             Mjerila izvrsnosti
(i49) Stopa razvrstavanja u postrojenju (postotak                (b18)     Stopa       razvrstavanja       u
težine) izračunana kao godišnja količina materijala              postrojenjima za oporabu materijala
poslanih na recikliranje podijeljena s godišnjom                 koja razvrstavaju pomiješani lagani
količinom obrađenog pomiješanog ambalažnog                       ambalažni otpad iznosi najmanje
otpada17.                                                        88 %.
(i50) Energetska učinkovitost (kJ/t), izračunana kao
godišnja ukupna potrošnja energije u postrojenju
podijeljena s količinom obrađenog pomiješanog
ambalažnog otpada.
(i51) Emisije stakleničkih plinova (t CO2e/t),
izračunane kao ukupne godišnje emisije ekvivalenta
CO2 iz postrojenja (opseg 1 i 2) podijeljene s
količinom obrađenog pomiješanog ambalažnog
otpada.
3.2.17. Obrada pomiješanog lakog ambalažnog otpada kako bi se u najvećoj mjeri
            ostvario visokokvalitetni ishod recikliranja
Najbolja je praksa upravljanja okolišem obraditi odvojeno skupljenu miješanu plastičnu
ambalažu u zasebne tokove materijala koji se mogu pretvoriti u vrijedne visokokvalitetne
sekundarne sirovine i reciklirane proizvode. Proces uključuje sljedeće korake:
     -    razvrstavanje otpadne mekane plastične ambalaže od krutih predmeta (razvrstavanje
          folija) pomoću hvatača folije, zračnog bubnja ili uređaja za odvajanje po težini, nakon
          čega slijedi korak ručnog osiguravanja kvalitete,
17
   Ovaj se pokazatelj može izračunati za cjelokupni pomiješani ambalažni otpad ili za pojedini tok otpada na
   temelju analize sastava obrađenog pomiješanog ambalažnog otpada.
                                                     28
 ---pagebreak---       -   razvrstavanje plastičnih boca i drugih krutih predmeta po polimerima i boji sustavima
          za optičko razvrstavanje,
      -   usitnjavanje razvrstanih folija i preostalih krutih predmeta (kao zasebnih tokova) u
          pahuljice pomoću granulotora,
      -   čišćenje usitnjene plastične ambalaže pomoću trenja (sustavi za suho ili mokro
          mljevenje),
      -   razvrstavanje i pranje usitnjene plastične ambalaže po polimerima i boji pomoću
          sustava za optičko razvrstavanje ili tehnologijama za razvrstavanje po gustoći,
      -   ekstrudiranje usitnjenog materijala u pelete.
Primjenjivost
Treba osigurati dobre sustave skupljanja otpada i dobru kvalitetu skupljenih materijala da bi
reciklirani proizvod bio prikladan za tržište. Trenutačni tržišni trendovi složenijih višeslojnih
plastičnih proizvoda od više materijala čine razvrstavanje i ponovnu obradu miješane plastike
složenijima. Kao i kod prethodne najbolje prakse upravljanja okolišem, ne postoje opće
prepreke za izgradnju i rad takvog postrojenja. Međutim, važno je pozorno planirati i utvrditi
optimalni kapacitet postrojenja.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                                Mjerila izvrsnosti
(i52) Stopa obrade u postrojenju (postotak težine)                  (b19) Stopa obrade u postrojenjima
izračunana kao godišnja količina materijala poslanih                za oporabu plastike koja obrađuju
na recikliranje podijeljena s godišnjom količinom                   miješani plastični ambalažni otpad
obrađenog         miješanog        plastičnog     ambalažnog        iznosi najmanje 60 %.
otpada18.
(i50) Energetska učinkovitost (kJ/t), izračunana kao
godišnja ukupna potrošnja energije u postrojenju
podijeljena s količinom obrađenog miješanog
plastičnog ambalažnog otpada.
(i51) Emisije stakleničkih plinova (t CO2e/t),
izračunane kao ukupne godišnje emisije ekvivalenta
CO2 iz postrojenja (opseg 1 i 2) podijeljene s
količinom          obrađenog        miješanog        plastičnog
ambalažnog otpada.
(i53) Potrošnja vode (m3/t), izračunana kao godišnja
ukupna potrošnja vode na lokaciji podijeljena s
količinom          obrađenog        miješanog        plastičnog
ambalažnog otpada.
3.2.18. Obrada madraca za poboljšano recikliranje materijala
Najbolja je praksa upravljanja okolišem sterilizirati i rastaviti otpadne madrace, odvojiti i
razvrstati različite materijale prema vrsti.
18
   Ovaj se pokazatelj može izračunati za cjelokupni miješani plastični ambalažni otpad ili za pojedini tok otpada
   na temelju analize sastava obrađenog miješanog plastičnog ambalažnog otpada.
                                                       29
 ---pagebreak--- U najučinkovitijim postrojenjima za obradu otpadnih madraca može se izdvojiti pet glavnih
tehničkih operacija:
    -   ulaz i pohranjivanje: prihvat (istovar) i pohrana na suhom kako bi se izbjegla
        kontaminacija, razvrstavanje prema vrsti,
    -   sterilizacija: kemijska ili toplinska obrada za sterilizaciju,
    -   filetiranje: rezanje vanjskog materijala madraca i povezujućih prirubnica,
    -   rastavljanje i razvrstavanje: odvajanje i razvrstavanje različitih materijala prema vrsti,
    -   rukovanje materijalima: postupak baliranja, pohranjivanje proizvoda u obliku bala,
        rasutog materijala (ostaci od razvrstavanja) ili u spremnike (metali) prije isporuke u
        daljnje procese (npr. recikliranje metala).
Operacije rastavljanja i razvrstavanja mogu se provoditi mehanički ili (češće) ručno.
Primjenjivost
Ne postoje tehničke prepreke za primjenu ove najbolje prakse upravljanja okolišem.
Jednostavnost postupka obrade ne zahtijeva znatna ulaganja, čak i za najautomatiziranije
postupke.
Utvrđene su sljedeće najvažnije prepreke za recikliranje madraca:
    -   ekonomski čimbenici, prvenstveno niski trošak odlaganja na odlagalište i slaba
        kvaliteta materijala iz madraca, povezano s potrebom pohranjivanja otpadnih madraca
        na čistom i suhom mjestu, a postojeći dizajn madraca onemogućuje jednostavno
        rastavljanje,
    -   slab kapacitet obrade u postrojenjima, koji je ograničen dotokom otpadnih madraca
        koji se mogu prikupiti na području blizu postrojenja uz prihvatljive troškove prijevoza.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                         Mjerila izvrsnosti
(i54) Stopa razvrstavanja u postrojenju (postotak (b20)                Stopa    razvrstavanja     u
težine) izračunana kao godišnja količina materijala postrojenjima koja obrađuju otpadne
poslanih na recikliranje podijeljena s godišnjom madrace iznosi najmanje 91 %.
količinom obrađenih otpadnih madraca.
(i50) Energetska učinkovitost (kJ/t), izračunana kao
godišnja ukupna potrošnja energije u postrojenju
podijeljena s količinom obrađenih otpadnih madraca.
(i51) Emisije stakleničkih plinova (t CO2e/t),
izračunane kao ukupne godišnje emisije ekvivalenta
CO2 iz postrojenja (opseg 1 i 2) podijeljene s
količinom obrađenih otpadnih madraca.
3.2.19. Obrada upijajućih higijenskih proizvoda za poboljšano recikliranje materijala
Najbolja je praksa upravljanja okolišem odvojeno obrađivati skupljene otpadne upijajuće
higijenske proizvode za recikliranje.
Osnovni je postupak toplinska obrada u autoklavu, vodoravnoj cilindričnoj posudi u kojoj se
otpadni upijajući higijenski proizvodi steriliziraju i otvaraju. Izlazni kruti tok se zatim
                                                 30
 ---pagebreak---  usitnjava i razvrstava mehaničkim postupkom u dvije sastavnice upijajućih higijenskih
 proizvoda: polipropilensku i polietilensku plastiku te celulozna vlakna, koji se mogu uputiti
 na recikliranje.
 Primjenjivost
 Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem široko primjenjiva jer ne postoje posebne
 geografske ni tehničke prepreke. Međutim, na tehničku i ekonomsku izvedivost ove opcije
 obrade mogu utjecati neki specifični uvjeti:
     -   provedba programa selektivnog skupljanja otpadnih upijajućih higijenskih proizvoda
         kao preduvjet,
     -   minimalni kapacitet postrojenja za obradu od 8 000 t/godišnje,
     -   udaljenost prijevoza od područja skupljanja do postrojenja i troškovi odlaganja i
         spaljivanja otpada,
     -   gustoća naseljenosti područja u kojem se skuplja otpad,
     -   mjerila i pravila za priznavanje prestanka statusa otpada i lokalno tržište za
         oporabljene materijale (plastika i celuloza).
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                                     Mjerila izvrsnosti
 (i55) Stopa razvrstavanja u postrojenju (postotak        (b21)    Stopa     razvrstavanja   u
 težine) izračunana kao godišnja količina materijala      postrojenjima koja obrađuju otpadne
 poslanih na recikliranje podijeljena s godišnjom         upijajuće higijenske proizvode iznosi
 količinom obrađenih otpadnih upijajućih higijenskih      najmanje 90 %.
 proizvoda.
 (i50) Energetska učinkovitost (kJ/t), izračunana kao
 godišnja ukupna potrošnja energije u postrojenju
 podijeljena s količinom obrađenih otpadnih upijajućih
 higijenskih proizvoda.
 (i51) Emisije stakleničkih plinova (t CO2e/t),
 izračunane kao ukupne godišnje emisije ekvivalenta
 CO2 iz postrojenja (opseg 1 i 2) podijeljene s
 količinom obrađenih otpadnih upijajućih higijenskih
 proizvoda.
 (i53) Potrošnja vode (m3/t), izračunana kao godišnja
 ukupna potrošnja vode na lokaciji podijeljena s
 količinom obrađenih otpadnih upijajućih higijenskih
 proizvoda.
3.3.     Zajednički okolišni pokazatelji za kruti komunalni otpad
 Uz pokazatelje utvrđene u pojedinačnim najboljim praksama upravljanja okolišem za kruti
 komunalni otpad, u ovom odjeljku navedeni su okolišni pokazatelji koji se mogu upotrijebiti
 za procjenu djelotvornosti sustava gospodarenja krutim komunalnim otpadom.
                                                 31
 ---pagebreak--- Pokazateljima navedenima u ovom odjeljku ocjenjuju se samo određeni elementi
djelotvornosti sustava gospodarenja krutim komunalnim otpadom Za cjelokupan uvid trebalo
bi zajedno analizirati različite pokazatelje.
Pokazatelji za cjelokupni sustav gospodarenja krutim komunalnim otpadom
3.3.1.       Nastanak krutog komunalnog otpada
Ovim se pokazateljem mjeri ukupna godišnja količina proizvedenog krutog komunalnog
otpada19 po stanovniku20. Pokazatelj je koristan za praćenje općih trendova nastanka otpada,
kao i za praćenje rezultata svih nastojanja u području sprečavanja nastanka otpada.
Okolišni pokazatelj                          Mjerilo izvrsnosti
                                             (b22) Godišnja količina nastalog krutog komunalnog otpada
                                             na obuhvaćenom području ili području gospodarenja
                                             otpadom (skupljen u svim dostupnim sustavima skupljanja
                                             otpada u području) je:
                                             - manja od 75 % nacionalne prosječne količine nastalog
                                                 krutog komunalnog otpada21, pri čemu se koristi
                                                 nacionalna definicija komunalnog otpada; ili
                                             - manja od 360 kg po stanovniku, ako se izračunava samo
                                                 za sljedeće frakcije otpada22:
(i56)        Proizvodnja          krutog         i. organski otpad/biootpad (npr. zelene reznice, hrana,
komunalnog                        otpada         kuhinjski otpad);
(kg/stan./god.).
                                                 ii. pomiješana ambalaža;
                                                 iii. papir i karton;
                                                 iv. staklo;
                                                 v. plastika;
                                                 vi. metali;
                                                 vii. glomazni otpad;
                                                 viii. otpadna električna i elektronička oprema (OEEO) i
                                                 ix. miješani otpad.
Ovim se pokazateljem u obzir uzimaju svi tokovi krutog komunalnog otpada skupljeni u svim
dostupnim sustavima skupljanja otpada na razmatranom području (npr. od vrata do vrata,
reciklažna dvorišta, ulični spremnici). Na područjima gdje nema podrobnog praćenja otpada
ili gdje se dio nastalog otpada ne skuplja službenim sustavom skupljanja komunalnog otpada,
19
   Ako su poznati samo podaci za otpad iz kućanstava, pri izračunu ovog pokazatelja i pokazatelja iz odjeljaka
   3.3.2., 3.3.3., 3.3.4. i 3.3.7. godišnja količina ukupno nastalog krutog komunalnog otpada može se zamijeniti
   godišnjom količinom ukupno nastalog otpada iz kućanstva.
20
           U mjestima gdje je relevantna prisutnost turista, pri izračunu ovog pokazatelja i pokazatelja iz odjeljaka
3.3.2., 3.3.3., 3.3.4. i 3.3.7. broj stanovnika može se zamijeniti ekvivalentom stanovnika. Ekvivalent stanovnika
izračunava se na temelju prisutnosti turista u razdoblju koje se razmatra za potrebe izračuna.
21
           Prema podacima nacionalnih tijela ili statističkog ureda Europske unije (Eurostat).
22
   Te su frakcije odabrane jer ih obično prate lokalna tijela nadležna za otpad i poduzeća za gospodarenje
   otpadom u EU-u te su općenito najvažnije frakcije (po težini) u krutom komunalnom otpadu.
                                                            32
 ---pagebreak--- podaci o nastanku krutog komunalnog otpada mogli bi dovesti do podcjenjivanja stvarnog
stanja. Štoviše, na ovaj pokazatelj utječu vanjski čimbenici koji nisu povezani s
gospodarenjem otpadom u relevantnom lokalnom području, kao što su ruralna/urbana
lokacija, bruto domaći proizvod i obrasci potrošnje, vremenske prilike i znatna prisutnost
turista/dnevnih putnika.
3.3.2.     Količina skupljenog miješanog krutog komunalnog otpada
Ovim se pokazateljem mjeri godišnja količina skupljenog miješanog krutog komunalnog
otpada po stanovniku. Pokazatelj je koristan za praćenje sustava odvojenog skupljanja krutog
komunalnog otpada i njegove sposobnosti za preusmjeravanje krutog komunalnog otpada u
zasebno skupljene frakcije koje se šalju na recikliranje. U usporedbi s odvojeno skupljenim
frakcijama otpada, miješani otpad općenito se podvrgava manje poželjnim postupcima obrade
prema hijerarhiji otpada.
Okolišni pokazatelj                                   Mjerilo izvrsnosti
(i57) Količina skupljenog miješanog
otpada (kg/stan./god.).                               –
Ovim se pokazateljem u obzir uzima otpad skupljen kao miješani otpad koji nije odvojen na
izvoru. Na njega ne utječe samo količina miješanog otpada koja je trebala biti odvojena na
izvoru, nego i to za koje frakcije otpada nije uspostavljen sustav odvojenog skupljanja. Stoga
količina miješanog krutog komunalnog otpada znatno varira ovisno o vrsti uspostavljenih
sustava skupljanja otpada, npr. skuplja li se biootpad odvojeno, koja se vrsta biootpada
prihvaća u zasebno skupljanoj frakciji. Štoviše, na ovaj pokazatelj utječu vanjski čimbenici
koji nisu povezani s gospodarenjem otpadom u relevantnom lokalnom području, kao što su
ruralna/urbana lokacija, bruto domaći proizvod i obrasci potrošnje, vremenske prilike i znatna
prisutnost turista/dnevnih putnika.
3.3.3.     Kruti komunalni otpad poslan na oporabu energije i/ili zbrinjavanje
Ovim se pokazateljem mjeri godišnja količina krutog komunalnog otpada po stanovniku koja
se obrađuje spaljivanjem uz oporabu energije i/ili operacijama zbrinjavanja kao što su
odlaganje na odlagalištu ili spaljivanje bez oporabe energije. Pokazatelj je koristan za
praćenje količine krutog komunalnog otpada koja se obrađuje na manje poželjne načine u
odnosu na recikliranje prema hijerarhiji otpada (npr. oporaba energije i/ili zbrinjavanje).
Okolišni pokazatelj                                   Mjerila izvrsnosti
                                                      (b23) Godišnja količina skupljenog miješanog
(i58) Otpad poslan na oporabu energije krutog komunalnog otpada poslanog na oporabu
i/ili zbrinjavanje (kg/stan./god.).                   energije i/ili zbrinjavanje je:
                                                        - manja od 15 % nacionalne prosječne količine
                                                          nastalog komunalnog otpada23; ili
23
         Prema podacima nacionalnih tijela ili statističkog ureda Europske unije (Eurostat).
                                                         33
 ---pagebreak---                                                         - manja od 70 kg po stanovniku.
Ovim se pokazateljem u obzir uzimaju svi tokovi krutog komunalnog otpada koji su izravno,
kao miješani otpad ili nakon predobrade (npr. mehaničke i biološke obrade) poslani na
oporabu energije i/ili zbrinjavanje. Pokazatelj uključuje i tokove odbačenih materijala iz
razvrstavanja/recikliranja zasebno skupljenih frakcija koji nisu reciklirani nego poslani na
oporabu energije i/ili zbrinjavanje. Ako informacije o toku odbačenih materijala iz
razvrstavanja/recikliranja zasebno skupljenih frakcija nisu dostupne, ovaj se pokazatelj može
izračunati djelomično, odnosno može se prijaviti samo količina miješanog otpada poslanog na
oporabu energije i/ili zbrinjavanje. U takvim slučajevima lokalno tijelo nadležno za otpad (ili
poduzeće za gospodarenje otpadom) jasno navodi elemente koji su uključeni i koji nisu
uključeni u izračun24.
Naposljetku, na ovaj pokazatelj utječu vanjski čimbenici koji nisu povezani s gospodarenjem
otpadom u relevantnom lokalnom području, kao što su ruralna/urbana lokacija, bruto domaći
proizvod i obrasci potrošnje, vremenske prilike i znatna prisutnost turista/dnevnih putnika.
3.3.4.    Kruti komunalni otpad poslan na zbrinjavanje
Ovim se pokazateljem mjeri godišnja količina krutog komunalnog otpada po stanovniku koja
se šalje na zbrinjavanje spaljivanjem bez oporabe energije ili odlaganjem na odlagalištu.
Pokazatelj je koristan za praćenje napretka u gospodarenju krutim komunalnim otpadom
prema hijerarhiji otpada: naime, ako se količina otpada koji se šalje na zbrinjavanje smanjila,
to znači da je više otpada spriječeno, pripremljeno za ponovnu uporabu, reciklirano ili poslano
na oporabu energije.
Okolišni pokazatelj                                   Mjerilo izvrsnosti
                                                      (b24) Godišnja količina krutog komunalnog
(i59) Otpad poslan na zbrinjavanje otpada poslanog na zbrinjavanje je:
(kg/stan./god.).                                        - manja od 2 % nacionalne prosječne količine
                                                          nastalog komunalnog otpada; ili
                                                        - manja od 10 kg po stanovniku.
Ovim se pokazateljem u obzir uzimaju svi tokovi krutog komunalnog otpada koji su izravno,
kao miješani otpad ili nakon predobrade (npr. mehaničke i biološke obrade) poslani na
zbrinjavanje. Pokazatelj uključuje i tokove odbačenih materijala iz razvrstavanja/recikliranja
zasebno skupljenih frakcija koji nisu reciklirani nego poslani na zbrinjavanje. Ako
informacije o toku odbačenih materijala iz razvrstavanja/recikliranja zasebno skupljenih
frakcija nisu dostupne, ovaj se pokazatelj može izračunati djelomično, odnosno može se
prijaviti samo količina miješanog otpada poslanog na zbrinjavanje. U takvim slučajevima
lokalno tijelo nadležno za otpad (ili poduzeće za gospodarenje otpadom) jasno navodi
elemente koji su uključeni i koji nisu uključeni u izračun.
Naposljetku, na ovaj pokazatelj utječu vanjski čimbenici koji nisu povezani s gospodarenjem
otpadom u relevantnom lokalnom području, kao što su ruralna/urbana lokacija, bruto domaći
proizvod i obrasci potrošnje, vremenske prilike i znatna prisutnost turista/dnevnih putnika.
24
   Primjerice, mjerilo b23 odnosi se samo na količinu krutog komunalnog otpada skupljenog kao miješani otpad
   i poslanog na oporabu energije i/ili zbrinjavanje.
                                                        34
 ---pagebreak--- Pokazatelji za određeni tok otpada
3.3.5.      Stopa zahvaćanja određenog toka otpada
Ovim se pokazateljem mjeri udio procijenjene količine određene frakcije otpada koja se
skuplja odvojeno (npr. plastika, metal, papir i karton, staklo i pomiješana ambalaža).
Pokazatelj je koristan za praćenje toga koliko učinkovito sustav odvojenog skupljanja otpada
presreće frakcije koje se mogu reciklirati.
Okolišni pokazatelj                                 Mjerila izvrsnosti
                                                    (b25) Stopa zahvaćanja za otpadno staklo
                                                    odvojeno skupljeno kao jedna frakcija (tj. ne u
                                                    sustavu pomiješanog skupljanja) viša je od 90 %.
                                                    (b26) Stopa zahvaćanja za otpadni papir i karton
(i60) Stopa zahvaćanja određenog toka odvojeno skupljene kao jedna frakcija (tj. ne u
otpada (%).                                         sustavu pomiješanog skupljanja) viša je od 85 %.
                                                    (b27) Stopa zahvaćanja za otpadne metale
                                                    odvojeno skupljene kao jedna frakcija (tj. ne u
                                                    sustavu pomiješanog skupljanja) viša je od 75 %.
                                                    (b28) Stopa zahvaćanja za pomiješanu otpadnu
                                                    ambalažu viša je od 65 %.
Ovaj se pokazatelj izračunava dijeljenjem ukupne količine odvojeno skupljenog toka otpada s
ukupnom količinom otpada koji je obuhvaćen odvojenim skupljanjem, izračunanom
zahvaljujući analizi sastava miješanog otpada25.
Na ovaj pokazatelj može utjecati program povratnih naknada za neke vrste otpada (npr.
plastične boce) za koje se podaci ne mogu razvrstati na lokalnoj razini. U tom slučaju stvarna
stopa zahvaćanja bila bi viša od izračunane jer količine otpada skupljene u programu
povratnih naknada nisu uključene u lokalne statističke podatke o odvojeno skupljenim
frakcijama otpada.
3.3.6.      Stopa nečistoće određenog toka otpada
Ovim se pokazateljem mjeri količina neciljanih materijala u određenom odvojeno skupljenom
toku otpada. Pokazatelj je koristan za praćenje učinkovitosti odvojenog skupljanja otpada
pomoću procjene količine pogrešno bačenog otpada u frakcijama koje se mogu reciklirati.
Okolišni pokazatelj                                 Mjerilo izvrsnosti
25
   Na primjer, stopa zahvaćanja odvojeno skupljane frakcije otpadnog stakla izračunava se pomoću sljedeće
   formule:
                                 kg odvojeno skupljenog stakla
   Stopa zahvaćanja stakla =
                             kg ukupno nastalog otpadnog stakla
   pri čemu je:
   ukupna količina otpadnog stakla = kg odvojeno skupljenog stakla + kg stakla u miješanom otpadu
   kg stakla u miješanom otpadu = kg ukupnog miješanog otpada*% stakla u miješanom otpadu
   % stakla u miješanom otpadu izračunava se na temelju analize sastava miješanog otpada.
                                                      35
 ---pagebreak---  (i61) Stopa nečistoće određenog toka –
 otpada (%).
 Ovim se pokazateljem u obzir uzimaju količine pogrešno bačenog otpada (što je posljedica
 pogrešnog odvajanja na izvoru, a procjenjuje se analizom sastava odvojeno skupljenih
 frakcija otpada) u odvojeno skupljenom otpadu koji se može reciklirati. Količina nečistoća u
 odvojeno skupljenim frakcijama koje se mogu reciklirati varira i ovisno o vrsti uvedenog
 sustava odvojenog skupljanja, npr. plastične boce skupljene u okviru programa povratnih
 naknada obično imaju vrlo malo nečistoća, dok ih je u pomiješanoj laganoj ambalaži znatno
 više.
 3.3.7.    Biootpad u miješanom otpadu
 Ovim se pokazateljem mjeri godišnja količina biootpada u miješanom otpadu po stanovniku.
 Pokazatelj je koristan za praćenje količine biootpada koja nije ispravno odvojena na izvoru i
 obuhvaćena zasebnim sustavom skupljanja biootpada ili iskorištena za kompostiranje kod
 kuće ili u zajednici.
 Okolišni pokazatelj                           Mjerilo izvrsnosti
 (i62) Biootpad u miješanom otpadu (b29) Godišnja količina biootpada u miješanom
 (kg/stan./god.).                              otpadu manja je od 10 kg po stanovniku.
 Količina biootpada u miješanom otpadu izračunava se na temelju analize sastava miješanog
 otpada. Količina biootpada u miješanom otpadu varira i ovisno o vrsti uspostavljenog sustava
 odvojenog skupljanja biootpada, npr. ovisno o tome koja se vrsta biootpada prihvaća u
 odvojeno skupljenoj frakciji, je li stanovnicima dostupno kompostiranje kod kuće ili u
 zajednici.
3.4.     Najbolje prakse upravljanja okolišem za građevinski otpad
  Najbolje prakse upravljanja okolišem navedene u ovom odjeljku odnose se na građevinski
 otpad.
3.4.1.   Integrirani planovi za građevinski otpad
 Najbolja je praksa upravljanja okolišem da lokalna tijela izrade i provedu integrirane planove
 za građevinski otpad kojim se:
     -   uključuju dionici iz lokalne građevinske industrije, predstavnici stanovnika, lokalna
         poslovna udruženja i relevantni javni subjekti,
     -   daje prednost sprečavanju nastanka otpada u građevinskim projektima pomoću
         instrumenata namijenjenih industriji i javnoj upravi, kao što su pravilnik o rušenju i
         promicanje prikladnih odredbi o zelenoj javnoj nabavi,
     -   utvrđuju minimalni zahtjevi za razvrstavanje otpada i gospodarenje otpadom na
         gradilištima određene veličine, npr. obveza izrade plana gospodarenja otpadom na
         gradilištu ili odvajanja određenih frakcija,
     -   utvrđuju i kvantificiraju budući tokovi otpada, osigurava da je u lokalnim prostornim
         planovima dovoljno područja namijenjenih za skupljanje i obradu građevinskog
         otpada,
     -   izračunavaju ukupni troškovi i utjecaj provedbe,
                                                 36
 ---pagebreak---      -  utvrđuju ciljevi koji su ambiciozniji od nacionalnih ciljeva ili ciljeva EU-a za
        recikliranje građevinskog otpada te odgovarajući mehanizmi za praćenje i provedbu,
     -  uključuju mjere za sprečavanje nezakonitog odlaganja i osiguravaju jasne smjernice o
        praksama ispravnog gospodarenja građevinskim otpadom (npr. za male i srednje
        poduzetnike, stanovnike i proizvođače vrlo malih količina građevinskog otpada).
Primjenjivost
Osmišljavanje i provedba lokalnog plana gospodarenja građevinskim otpadom česta je praksa
u regijama i velikim općinama.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                Mjerila izvrsnosti
(i63) Udio skupljenog građevinskog otpada (b30)                Provodi    se   integrirani  plan
koji je ispravno odvojen i poslan na ponovnu gospodarenja građevinskim otpadom s ciljem
uporabu, recikliranje ili oporabu (%)               da 2020. stopa recikliranja bude najmanje
(i64) Provođenje revizija prije rušenja s 80 % i odredbama o mehanizmima za
                                                    praćenje i provedbu.
ciljem ponovne uporabe (da/ne).
3.4.2.    Izbjegavanje onečišćenja građevinskog otpada polikloriranim bifenilima (PCB-
          om)
Pri rušenju, razgradnji ili obnovi zgrada, mostova i građevina iz pedesetih, šezdesetih i
sedamdesetih godina prošlog stoljeća postoji rizik da građevinski otpad bude onečišćen
polikloriranim bifenilima (PCB), što bi spriječilo njegovo recikliranje.
Najbolja je praksa upravljanja okolišem da tijela nadležna za otpad u plan za građevinski
otpad (vidjeti odjeljak 3.4.1.) uvrste odredbe koje uključuju:
     -  prethodnu reviziju i mapiranje zgrade, mosta ili građevine koju treba rušiti, razgraditi
        ili obnoviti kako bi se utvrdili svi materijali koji sadržavaju PCB (npr. brtvila),
     -  odvojeno uklanjanje materijala koji sadržavaju PCB od ostatka građevinskog otpada,
     -  odvojeno skupljanje i prikladno zbrinjavanje uklonjenih materijala koji sadržavaju
        PCB.
Primjenjivost
Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem široko primjenjiva na tijela nadležna za
građevinski otpad. Manji radovi pri kojima nastaje manje od jedne tone građevinskog otpada
ili koji obuhvaćaju manje od 10 m2 površine zgrade mogu biti izuzeti od odredaba o
utvrđivanju i odvajanju PCB-a u planu za građevinski otpad.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                          Mjerila izvrsnosti
(i65) Uvrštenje odredaba o mapiranju i odvojenom
uklanjanju i skupljanju materijala koji sadržavaju PCB –
u plan za građevinski otpad (da/ne).
                                                 37
 ---pagebreak--- 3.4.3.    Lokalni programi za pravilno gospodarenje otpadnim azbestom koji su uklonili
          stanovnici
Najbolja je praksa upravljanja okolišem da tijela nadležna za otpad i poduzeća za
gospodarenje otpadom osiguraju primjereno gospodarenje manjim količinama građevinskog
otpada koji sadržava azbest i koji su stanovnici uklonili iz privatnih zgrada bez intervencije
specijaliziranog poduzeća. Kako bi to ostvarila, ona trebaju osigurati:
    -   jasne upute o potrebnom stanju materijala koji sadržava azbest (npr. bez rizika od
        raspršenja praha) da bi ga privatni vlasnik mogao sam ukloniti i o tome kako
        pripremiti gradilište za uklanjanje azbesta,
    -   smjernice o pravilima koje privatni vlasnici moraju poštovati kako bi osigurali
        zdravlje i sigurnost obližnjih stanovnika tijekom uklanjanja,
    -   popis certificiranih poduzeća ili informacije o mjestima za skupljanje otpada koji
        sadržava azbest,
    -   da su dvoslojne vreće koje se mogu hermetički zatvoriti (za skupljanje/zbrinjavanje)
        dostupne stanovnicima koji uklanjaju azbest,
    -   mjesta za skupljanje (npr. u reciklažnim dvorištima) ili besplatnu uslugu skupljanja
        kod kuće.
Napredna lokalna tijela otići će korak dalje i utvrditi strategiju za procjenu prisutnosti azbesta
na njihovu području, pomoći privatnim vlasnicima u planiranju prikladnih aktivnosti i pratiti
sav azbest u zgradama i prije njegova uklanjanja.
Primjenjivost
Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva samo na određeni azbest vezan
cementom (kao što su krovovi, zidne i stropne obloge od azbestnog cementa, azbestne
odvodne cijevi i odvodi itd.) u dobrom stanju (bez rizika od raspršenja praha) te u slučaju vrlo
malih količina. Azbest vezan cementom kod kojeg postoji rizik od raspršenja praha, kao i
druge primjene azbesta, posebice one manje gustoće (ili slojevite/mrvljive) kao što su
izolacijske ploče, toplinska izolacija ili špricani azbest, uvijek treba uklanjati i zbrinjavati
specijalizirani izvoditelj.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                     Mjerila izvrsnosti
(i66) Broj mjesta za skupljanje azbestnog otpada na
100 000 stanovnika.                                      (b31) Postoji barem jedno mjesto za
(i67) Ukupna količina azbesta skupljena u okviru skupljanje                   azbesta          na
sustava, izražena u masi (tone) ili površini (m2).       100 000 stanovnika ili je uvedeno
(i68) Broj vreća koje se mogu hermetički zatvoriti besplatno skupljanje kod kuće otpadnog
za skupljanje/zbrinjavanje azbesta koje su azbesta koji su stanovnici uklonili.
stanovnici upotrijebili.
3.4.4.    Obrada otpadnih gipsanih ploča za poticanje recikliranja
Najbolja praksa upravljanja okolišem za poduzeća za gospodarenje otpadom koja obrađuju
otpadne gipsane ploče je oporaba gipsa. Obrada otpadnih gipsanih ploča radi oporabe gipsa
obično se sastoji od sljedećih koraka (za pravilno odvojene otpadne gipsane ploče): prihvat,
                                                38
 ---pagebreak--- vizualni pregled i klasifikacija, odvajanje neprikladnih materijala (npr. metala), (prema
potrebi) grupiranje ploča prema veličini, odvajanje papira i gipsa (postupkom mljevenja i
prosijavanja) te prosijavanje gipsa. Oporabljeni gips (obično do 25 % ukupnog sadržaja) može
se upotrijebiti za proizvodnju novih gipsanih ploča.
Primjenjivost
Ne postoje tehničke prepreke za primjenu ove najbolje prakse upravljanja okolišem. Međutim,
postoje važne ekonomske prepreke: mogućnost recikliranja otpadnih gipsanih ploča ovisi o
razini odvajanja na lokaciji gdje je otpad nastao26, a nepravilno odvajanje rezultira
neisplativošću. Nadalje, troškovi prijevoza otpadnih gipsanih ploča na većim udaljenostima
mogu utjecati na ekonomsku izvedivost.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                              Mjerila izvrsnosti
(i69) Učinkovitost oporabe materijala u postrojenju
                                                                  –
za obradu otpadnih gipsanih ploča (%).
3.4.5.     Obrada građevinskog otpada za proizvodnju recikliranih agregata
Najbolja praksa upravljanja okolišem za poduzeća za gospodarenje otpadom koja obrađuju
građevinski otpad jest oporaba betona iz građevinskog otpada u obliku recikliranog betonskog
agregata. Taj se postupak odvija u postrojenjima i obično se sastoji od sljedećih koraka (za
pravilno odvojeni građevinski otpad): prihvat, karakterizacija i identifikacija ulaznog
građevinskog otpada, (ručna) predselekcija, izdvajanje velikih materijala, magnetsko
odvajanje, izdvajanje finih materijala, drobljenje, prosijavanje i sekundarno drobljenje.
Mogućnost recikliranja inertnih elemenata građevinskog otpada ovisi o razini odvajanja na
lokaciji gdje je otpad nastao27, a nepravilno odvajanje rezultira neisplativošću obrade
građevinskog otpada.
Primjenjivost
Nema posebnih ograničenja primjenjivosti ove najbolje prakse upravljanja okolišem sve dok
je građevinski otpad pravilno odvojen u različite frakcije na gradilištu.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                                     Mjerila izvrsnosti
(i70) Učinkovitost oporabe materijala u
postrojenju za obradu građevinskog otpada
(%).                                                     –
(i71)      Godišnja         količina   recikliranog
betonskog agregata stavljenog na tržište
26
   U nekim slučajevima odvajanje na gradilištu nije moguće zbog ograničenog prostora. U takvim situacijama
   otpadne gipsane ploče mogu se podvrgnuti predobradi i odvojiti na drugim lokacijama prije obrade.
27
   U nekim slučajevima odvajanje na gradilištu nije moguće zbog ograničenog prostora. U takvim situacijama
   građevinski otpad mogu se podvrgnuti predobradi i odvojiti na drugim lokacijama prije obrade radi
   proizvodnje recikliranih agregata.
                                                     39
 ---pagebreak---  (t/god.).
3.5.     Najbolje prakse upravljanja okolišem za medicinski otpad
 Najbolje prakse upravljanja okolišem navedene u ovom odjeljku odnose se na medicinski
 otpad.
 Najbolje prakse upravljanja okolišem za odvajanje medicinskog otpada
 3.5.1.    Poticanje odvajanja medicinskog otpada u zdravstvenim ustanovama
 Postoji znatan potencijal za smanjenje utjecaja gospodarenja medicinskim otpadom na okoliš,
 posebice boljim sprečavanjem njegova nastanka, odvajanjem i obradom neopasnog otpada uz
 prikladne sigurnosne mjere. Za poduzeća koja gospodare medicinskim otpadom najbolja je
 praksa upravljanja okolišem:
     -   organiziranje revizija otpada u zdravstvenim ustanovama kako bi se poboljšalo znanje
         o različitim frakcijama otpada i tekućim praksama gospodarenja otpadom,
     -   pomoć zdravstvenim ustanovama pri definiranju njihova sustava gospodarenja
         otpadom uspostavom jasnih smjernica za razvrstavanje kategorija otpada,
     -   organiziranje osposobljavanja za podizanje svijesti osoblja zdravstvenih ustanova i
         objašnjavanje pravila za razvrstavanje otpada (obuke bi trebale biti prilagođene
         različitim ulogama osoblja u zdravstvenoj ustanovi, a posebnu bi pozornost trebalo
         posvetiti rješavanju neusklađenosti utvrđenih prilikom revizija ili prilikom rukovanja
         medicinskim otpadom u poduzeću za gospodarenje medicinskim otpadom),
     -   osiguravanje informativnih materijala (plakata, naznaka na spremnicima itd.) kako bi
         se osoblju zdravstvene ustanove pomoglo s uputama,
     -   praćenje rezultata i utjecaja mjere definiranjem skupa ključnih pokazatelja uspješnosti
         (uključujući upravljanje rizikom i financijske uštede),
     -   provedba inovativnih tehničkih rješenja kojima se smanjuje opći utjecaj sustava za
         gospodarenje otpadom na okoliš, npr. za ponovnu uporabu spremnika za skupljanje
         medicinskog otpada.
 Bolje odvajanje otpada proizvedenog u zdravstvenim ustanovama omogućuje višu stopu
 recikliranja jer se izbjegava nepravilno miješanje neopasnog otpada, uključujući materijale
 koji se mogu reciklirati (npr. printani papir, plastične boce), s opasnim otpadom.
 Primjenjivost
 Nema posebnih ograničenja primjenjivosti ove najbolje prakse upravljanja okolišem u
 poduzećima za gospodarenje medicinskim otpadom. Međutim, spremnost zdravstvenih
 ustanova na bolje gospodarenje medicinskim otpadom ima ključnu ulogu u provedbi mjera i
 uspješnosti provedenih mjera.
 Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
 Okolišni pokazatelji                               Mjerila izvrsnosti
 (i72) Udio članova osoblja zdravstvene –
                                                  40
 ---pagebreak--- ustanove koji su prošli osposobljavanje o
otpadu u prethodne dvije godine (%).
(i73) Udio ispravnih odgovora članova
osoblja zdravstvene ustanove u evaluacijskim
anketama      o     rukovanju     otpadom      u
zdravstvenoj ustanovi poslije osposobljavanja
(%).
(i74) Stopa skupljanja po frakciji otpada, po
postelji ili po pacijentu u skladu s
pojedinačnim frakcijama koje se skupljaju u
svakoj           zdravstvenoj           ustanovi
(kg/pacijent/dan).
3.5.2.    Skupljanje medicinskog otpada iz kućanstava
Ovom su najboljom praksom upravljanja okolišem obuhvaćeni sustavi skupljanja koje su
uspostavila lokalna tijela i/ili poduzeća za gospodarenje otpadom za skupljanje opasnog
medicinskog otpada iz kućanstava, posebice oštrih predmeta i igala nastalih liječenjem kod
kuće.
Najbolja je praksa upravljanja okolišem uspostaviti zasebni sustav skupljanja medicinskog
otpada iz kućanstava kojim se osigurava sigurno skupljanje i gospodarenje medicinskim
otpadom prihvatljivo za okoliš:
    -   procjenom količina nastalog medicinskog otpada,
    -   osiguravanjem prikladnih kutija za njegovo skupljanje,
    -   odabirom metoda i učestalosti skupljanja u skladu s lokalnim uvjetima,
    -   uključivanjem dionika, obično ljekarni i drugih zdravstvenih subjekata (kao što su
        liječnici i medicinske sestre), pacijenata koji se liječe kod kuće i medicinske industrije,
    -   uspostavom kontrola i korektivnih mjera za sustav skupljanja medicinskog otpada.
Primjenjivost
Ova je najbolja praksa upravljanja okolišem primjenjiva na sva lokalna tijela i/ili poduzeća za
gospodarenje otpadom.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                               Mjerila izvrsnosti
(i75) Broj mjesta za skupljanje medicinskog
otpada iz kućanstva na 10 000 stanovnika,
prema vrsti (reciklažna dvorišta, ljekarne,
ulični spremnici).
                                                   –
(i76) Broj zasebnih kutija za medicinski
otpad iz kućanstva podijeljenih na mjestima
za skupljanje ili na zahtjev.
(i77)   Količina     skupljenog    medicinskog
                                                 41
 ---pagebreak--- otpada nastalog u kućanstvu (kg/stan./god.).
(i78) Udio medicinskog otpada (npr. oštrih
predmeta) u miješanom otpadu iz kućanstva
(%).
Najbolje prakse upravljanja okolišem za obradu medicinskog otpada
3.5.3.   Alternativne metode obrade medicinskog otpada
Spaljivanje na visokoj temperaturi najčešća je metoda obrade medicinskog otpada zbog
sigurnosnih problema. Međutim, ta metoda zbog velike potrošnje energije, osiromašenja
prirodnih resursa i emisija znatno utječe na okoliš. Postoje alternativne metode obrade kojima
se također mogu jamčiti visoke razine sigurnosti za tokove otpada koji izazivaju zabrinutost
(npr. infektivni otpad, anatomski otpad, oštri predmeti i farmaceutski otpad), a kojima se
može postići veća ekološka djelotvornost od spaljivanja na visokoj temperaturi, npr.
zahvaljujući manjoj potrošnji energije ili boljoj resursnoj učinkovitosti (povećanje stope
recikliranja medicinskog otpada).
Ako se upotrebljavaju alternativne metode obrade medicinskog otpada, najbolja je praksa
upravljanja okolišem ispunjavanje sljedećih kriterija:
    -   zagrijavanje u autoklavu:
        - optimalno odvajanje na izvoru,
        - homogena veličina čestica na ulazu,
        - sterilizacija parom uz istodobno/naknadno drobljenje,
        - sušenje poslije obrade,
        - rezultat se razvrstava prema tokovima materijala, ako je izvedivo, i šalje na
            recikliranje,
        - spaljivanje prikladnih rezultata koji se ne mogu reciklirati uz oporabu energije,
    - zagrijavanje mikrovalovima:
        - optimalno odvajanje na izvoru,
        - dodavanje vode na ulazu,
        - sušenje poslije obrade,
        - rezultat se razvrstava prema tokovima materijala, ako je izvedivo, i šalje na
            recikliranje,
        - spaljivanje prikladnih rezultata koji se ne mogu reciklirati uz oporabu energije,
    - kemijska obrada:
        - optimalno odvajanje na izvoru,
        - rezultat se ne smatra opasnim otpadom ili se obrađuje za optimalnu oporabu,
        - agens za sterilizaciju može se reciklirati unutar postupka,
        - rezultat se razvrstava prema tokovima materijala, ako je izvedivo, i šalje na
            recikliranje,
        - spaljivanje prikladnih rezultata koji se ne mogu reciklirati uz oporabu energije.
Primjenjivost
                                               42
 ---pagebreak--- Spaljivanje na visokoj temperaturi i dalje je najčešća metoda obrade medicinskog otpada.
Četiri glavna čimbenika utječu na primjenjivost alternativnih metoda obrade: odvajanje na
izvoru, dokazivanje sigurnosti alternativnih metoda pri obradi određenih frakcija odvojenog
otpada, optimalan operativni kapacitet za spaljivanje i nacionalni pravni okvir za obradu
medicinskog otpada.
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
Okolišni pokazatelji                             Mjerila izvrsnosti
(i79) Udio medicinskog otpada kojim
gospodari poduzeće           za    gospodarenje
medicinskim otpadom koji je obrađen
alternativnim metodama (%).
(i80) Količina medicinskog otpada obrađenog –
alternativnim metodama (kg medicinskog
otpada na sat ili dan ili po ciklusu).
(i81) Potrošnja vode po kilogramu otpada
obrađenog alternativnim metodama (l/kg).
                                               43
 ---pagebreak--- 4.         PREPORUČENI KLJUČNI SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI
U sljedećoj tablici nalaze se odabrani ključni okolišni pokazatelji za sektor gospodarenja otpadom, zajedno s povezanim mjerilima i upućivanjem na
relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem. Oni su podskup svih pokazatelja spomenutih u odjeljku 3.
Tablica 4.1. Ključni okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti za sektor gospodarenja otpadom
        Pokazatelj              Uobičajene          Glavna                  Kratak opis                 Preporučena          Povezan           Mjerilo izvrsnosti       Poveza
                              mjerne jedinice       ciljana                                              minimalna            ključni                                      na
                                                   skupina                                                  razina          pokazatelj                                  najbolj
                                                                                praćenja          EMAS-a28                                       a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
  Međusektorske najbolje prakse upravljanja okolišem
  Utvrđeni su opći ciljevi    da/ne            tijela nadležna  Utvrđeni su opći ciljevi za            obuhvaćeno         otpad           Integrirana        strategija 3.1.1.
  za poboljšanje sustava                       za otpad i       poboljšanje sustava gospodarenja       područje       ili                 gospodarenja otpadom koja
                                                                                učinkovitost
  gospodarenja otpadom                         poduzeća za      otpadom (npr. na temelju pokazatelja   organizacija                       uključuje dugoročne (tj.
                                                                                materijala
                                               gospodarenje     utvrđenih u ovom dokumentu).                                              10–20 godina)               i
                                               otpadom                                                                                kratkoročne (tj. 1–5 godina)
                                                                                opće ciljeve za poboljšanje
                                                                                rezultata            sustava
                                                                                gospodarenja        otpadom
                                                                                utvrđena je i redovito se
                                                                                preispituje (najmanje svake
                                                                                tri godine).
  Sustavna        primjena    da/ne            tijela nadležna  Razmatranje      životnog     ciklusa  obuhvaćeno         otpad           Strategija     gospodarenja   3.1.2.
28
         Ključni pokazatelji EMAS-a navedeni su u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 (odjeljak C.2)
29
         Brojevi se odnose na odjeljke u ovom dokumentu u kojima je opisana povezana najbolja praksa upravljanja okolišem ili pokazatelj.
                                                                                44
 ---pagebreak---         Pokazatelj            Uobičajene         Glavna                 Kratak opis                 Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti        Poveza
                            mjerne jedinice      ciljana                                             minimalna         ključni                                     na
                                                skupina                                                razina        pokazatelj                                 najbolj
                                                                                praćenja       EMAS-a28                                      a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
razmatranja       životnog                  za otpad i      sustavno se primjenjuje i, ako je      područje     ili učinkovitost otpadom osmišljena je i
ciklusa    i,    ako     je                 poduzeća za     potrebno, provodi se procjena          organizacija     materijala   provodi se na temelju
potrebno,      provođenje                   gospodarenje    životnog       ciklusa        tijekom                                sustavne            primjene
                                                                                emisije
procjena          životnog                  otpadom         osmišljavanja i provedbe strategije                                  razmatranja         životnog
ciklusa            tijekom                                  gospodarenja otpadom.                                                ciklusa i, prema potrebi, ad
osmišljavanja i provedbe                                                                                hoc studija o procjeni
strategije gospodarenja                                                                                životnog ciklusa.
otpadom.
Uporaba       ekonomskih    da/ne           tijela nadležna Ekonomski instrumenti (npr. porezi i   obuhvaćeno       otpad        Ekonomski        instrumenti   3.1.3.
instrumenata na lokalnoj                    za otpad i      prilagodbe poreza, nameti na           područje     ili              uvedeni na lokalnoj razini u
                                                                                učinkovitost
razini kako bi se poticalo                  poduzeća za     proizvode, određivanja cijene otpada,  organizacija                  obliku poreza i prilagodbe
                                                                                materijala
dobro ponašanje.                            gospodarenje    programi proširene odgovornosti                                      poreza,       nameta       na
                                            otpadom         proizvođača i programi povratnih                        emisije      proizvode,       određivanja
                                                            naknada) koriste se na lokalnoj razini                               cijene otpada, programa
                                                            za poticanje dobrog ponašanja u                                      proširene       odgovornosti
                                                            sprečavanju nastanka otpada i                                        proizvođača i programa
                                                            gospodarenju otpadom.                                                povratnih naknada sustavno
                                                                                se provode kao sredstvo za
                                                                                postizanje ciljeva utvrđenih
                                                                                u     lokalnoj      strategiji
                                                                                gospodarenja otpadom.
                                                                                Lokalna tijela vlasti uvela
                                                                                su    program      povratnih
                                                                                naknada za čaše, šalice,
                                                                                posuđe i pribor za jelo za
                                                                                45
 ---pagebreak---        Pokazatelj           Uobičajene          Glavna                  Kratak opis                Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti      Poveza
                          mjerne jedinice       ciljana                                             minimalna         ključni                                   na
                                               skupina                                                razina        pokazatelj                               najbolj
                                                                                praćenja       EMAS-a28                                    a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                sve festivale i velika javna
                                                                                događanja organizirana na
                                                                                njihovu području.
Provode se relevantne     da/ne            tijela nadležna Provode           se        relevantne obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo             3.1.4.
najsuvremenije tehnike                     za otpad i      najsuvremenije tehnike opisane u       područje     ili
                                                                                učinkovitost
opisane u referentnim                      poduzeća za     referentnim              dokumentima   organizacija
                                                                                materijala
dokumentima                                gospodarenje    navedenima u odjeljku 3.1.4. koje
navedenima u odjeljku                      otpadom         organizacija smatra relevantnima.                       emisije
3.1.4.
Najbolje prakse upravljanja okolišem za kruti komunalni otpad
Ukupni          troškovi  EUR/stan./god.   tijela nadležna Godišnji         ukupni       troškovi obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo             3.2.1.
gospodarenja      krutim                   za otpad i      gospodarenja krutim komunalnim         područje     ili
komunalnim otpadom po                      poduzeća za     otpadom u relevantnom lokalnom         organizacija
stanovniku godišnje                        gospodarenje    području, uključujući sve faze
                                           otpadom         gospodarenja otpadom i provedene
                                                           aktivnosti, po stanovniku godišnje.
Učestalost        analize mjeseci          tijela nadležna Koliko se često provodi analiza        obuhvaćeno       otpad        Analiza sastava miješanog    3.2.2.
sastava miješanog otpada                   za otpad i      sastava        miješanog        otpada područje     ili              otpada provodi se najmanje
                          godine                                                                                učinkovitost
                                           poduzeća za     (reprezentativnog uzorka) (analiza     organizacija                  četiri puta u godini (u
                                                                                materijala
                                           gospodarenje    sastava svakih x mjeseci ili godina).                                različitim        godišnjim
                                           otpadom                                                                              dobima) svake tri godine ili
                                                                                poslije    svake      znatne
                                                                                46
 ---pagebreak---         Pokazatelj           Uobičajene         Glavna                  Kratak opis              Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti       Poveza
                           mjerne jedinice      ciljana                                           minimalna         ključni                                    na
                                               skupina                                              razina        pokazatelj                                najbolj
                                                                                praćenja       EMAS-a28                                     a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                promjene             sustava
                                                                                gospodarenja otpadom.
Uspostavljen je sustav     da/ne           tijela nadležna Uspostavljen je sustav „plati koliko obuhvaćeno       otpad        Uspostavljen je sustav        3.2.3.
„plati koliko baciš”                       za otpad i      baciš” u relevantnom lokalnom        područje     ili              „plati koliko baciš” u
                                                                                učinkovitost
                                           poduzeća za     području.                            organizacija                  okviru kojeg se najmanje
                                                                                materijala
                                           gospodarenje                                                                       40 % troškova naplaćuje
                                           otpadom                                                                            korisnicima na temelju
                                                                                količine (kg ili         m³)
                                                                                skupljenog        miješanog
                                                                                otpada, veličine kontejnera
                                                                                za otpad i/ili broja ciklusa
                                                                                skupljanja.
Uključivanje        otpada da/ne           tijela nadležna Otpad koji su korisnici sustava      obuhvaćeno       otpad        Sustav „plati koliko baciš”   3.2.3.
isporučenog u reciklažna                   za otpad i      gospodarenja otpadom isporučili u    područje     ili              uključuje i otpad isporučen
                                                                                učinkovitost
dvorišta u sustav „plati                   poduzeća za     reciklažna dvorišta uključen je u    organizacija                  u reciklažna dvorišta.
                                                                                materijala
koliko baciš”                              gospodarenje    sustav „plati koliko baciš”.
                                           otpadom
Utrošena sredstva       za EUR/stan./god.  tijela nadležna Godišnji izdaci za aktivnosti        obuhvaćeno       otpad        Sustavno      se    provode   3.2.5.
podizanje svijesti      po                 za otpad i      podizanja svijesti u relevantnom     područje     ili              kampanje podizanja svijesti
                                                                                učinkovitost
stanovniku godišnje                        poduzeća za     lokalnom području podijeljeni s      organizacija                  za različite vrste ciljanih
                                                                                materijala
                                           gospodarenje    brojem stanovnika.                                                 skupina     (npr.    učenici,
                                           otpadom                                                                            građani,            korisnici
                                                                                reciklažnih dvorišta), a
                                                                                47
 ---pagebreak---        Pokazatelj           Uobičajene          Glavna                 Kratak opis                Preporučena      Povezan         Mjerilo izvrsnosti       Poveza
                          mjerne jedinice       ciljana                                            minimalna        ključni                                    na
                                               skupina                                               razina       pokazatelj                                najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                                     a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                godišnji            proračun
                                                                                namijenjen      aktivnostima
                                                                                podizanja svijesti iznosi
                                                                                najmanje pet eura po
                                                                                stanovniku.
Broj savjetnika za otpad  broj/100 000 sta tijela nadležna Broj savjetnika za otpad na          obuhvaćeno       otpad        Uspostavljena je mreža        3.2.6.
na 100 000 stanovnika.    novnika          za otpad i      100 000 stanovnika u relevantnom     područje     ili              savjetnika za otpad s
                                                                                učinkovitost
                                           poduzeća za     lokalnom području.                   stanovništvo                  najmanje              jednim
                                                                                materijala
                                           gospodarenje                                         obuhvaćeno                    savjetnikom                na
                                           otpadom                                              uslugama                      20 000 stanovnika.
Udio stanovništva koji    %                tijela nadležna Udio stanovništva koji provodi       obuhvaćeno       otpad        Svi stanovnici imaju pristup  3.2.7.
provodi kompostiranje                      za otpad i      kompostiranje kod kuće ili kojem je  područje     ili              odvojenom         skupljanju
                                                                                učinkovitost
kod kuće ili u zajednici                   poduzeća za     dostupno kompostiranje u zajednici   stanovništvo                  biootpada ili kompostiranju
                                                                                materijala
ili kojem je dostupno                      gospodarenje    od ukupnog stanovništva relevantnog  obuhvaćeno                    biootpada kod kuće ili u
kompostiranje           u                  otpadom         lokalnog područja.                   uslugama                      zajednici.
zajednici.
Izrada lokalnog plana za  da/ne            tijela nadležna Lokalni plan za sprečavanje nastanka obuhvaćeno       otpad        Sprečavanje         nastanka  3.2.8.
sprečavanja     nastanka                   za otpad i      otpada je izrađen i uključuje        područje     ili              otpada ima stratešku ulogu
                                                                                učinkovitost
otpada,       uključujući                  poduzeća za     kratkoročne i dugoročne ciljeve i    organizacija                  u strategiji gospodarenja
                                                                                materijala
kratkoročne i dugoročne                    gospodarenje    odredbe o redovitom praćenju.                                      otpadom, koja sadržava
ciljeve i odredbe o                        otpadom                                                                            lokalni              program
redovitom praćenju.                                                                                sprečavanja otpada koji
                                                                                obuhvaća dugoročne (10–
                                                                                48
 ---pagebreak---        Pokazatelj               Uobičajene        Glavna                 Kratak opis                     Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti      Poveza
                             mjerne jedinice      ciljana                                                 minimalna         ključni                                   na
                                                 skupina                                                    razina        pokazatelj                               najbolj
                                                                                praćenja       EMAS-a28                                    a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                20 godina) i kratkoročne
                                                                                (1–5 godina)         ciljeve
                                                                                sprečavanja        nastanka
                                                                                otpada te uključuje odredbe
                                                                                o redovitom praćenju.
Broj      ili       količina kg/god.         tijela nadležna Godišnji broj ili količina (tj. težina ili obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo             3.2.9.
proizvoda       na     kraju                 za otpad i      obujam) proizvoda na kraju životnog        područje     ili
                             br./god.                                                                                učinkovitost
životnog              vijeka                 poduzeća za     vijeka skupljenih za ponovnu               organizacija
                                                                                materijala
skupljenih za ponovnu                        gospodarenje    uporabu i otpadnih predmeta
uporabu       i    otpadnih                  otpadom         poslanih na pripremu za ponovnu
predmeta poslanih na                                         uporabu.
pripremu za ponovnu
uporabu.
Godišnji broj klijenata      br./god.        tijela nadležna Godišnji broj klijenata centara za         obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo             3.2.9.
centara za ponovnu                           za otpad i      ponovnu uporabu i lokalnih radionica       područje     ili
                                                                                učinkovitost
uporabu/lokalnih                             poduzeća za     za popravke.                               organizacija
                                                                                materijala
radionica za popravke.                       gospodarenje
                                             otpadom
Dostupnost područja za       da/ne           tijela nadležna Dostupnost područja za razmjenu            obuhvaćeno       otpad        U reciklažnim dvorištima     3.2.9.
razmjenu                                     za otpad i      proizvoda/materijala       s       ciljem  područje     ili              postoje     područja      za
                                                                                učinkovitost                              3.2.12.
proizvoda/materijala       s                 poduzeća za     poticanja ponovne uporabe u                organizacija                  razmjenu
                                                                                materijala
ciljem poticanja ponovne                     gospodarenje    reciklažnim dvorištima.                                                  proizvoda/materijala       s
uporabe u reciklažnim                        otpadom                                                                                ciljem poticanja ponovne
                                                                                49
 ---pagebreak---         Pokazatelj          Uobičajene          Glavna                   Kratak opis                   Preporučena      Povezan         Mjerilo izvrsnosti      Poveza
                          mjerne jedinice       ciljana                                                 minimalna        ključni                                   na
                                               skupina                                                    razina       pokazatelj                               najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                                    a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
dvorištima.                                                                                uporabe.
Stopa sudjelovanja        %                tijela nadležna Udio stanovništva koji se koristi         obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo             3.2.10.
                                           za otpad i      sustavom skupljanja otpada: podaci        područje     ili
                                                                                učinkovitost
                                           poduzeća za     su obično raspoloživi na temelju          stanovništvo
                                                                                materijala
                                           gospodarenje    procjena,       anketa,       učestalosti obuhvaćeno
                                           otpadom         iznošenja spremnika s materijalima        uslugama
                                                           koji se mogu reciklirati itd.
Udio lokalnog područja    %                tijela nadležna Udio lokalnog područja koje je            obuhvaćeno       otpad        Skupljanje otpada od vrata   3.2.10.
koje je obuhvaćeno                         za otpad i      obuhvaćeno posebnim sustavom              područje     ili              do vrata za najmanje četiri
                                                                                učinkovitost
posebnim        sustavom                   poduzeća za     skupljanja otpada, npr. postotak          organizacija                  frakcije otpada provedeno
                                                                                materijala
skupljanja otpada                          gospodarenje    urbanog      područja     obuhvaćenog                                   je na cijelom području u
                                           otpadom         skupljanjem krutog komunalnog                                           kojem se gospodari krutim
                                                           otpada od vrata do vrata.                                               komunalnim otpadom.
Broj reciklažnih dvorišta broj/100 000 sta tijela nadležna Broj     reciklažnih      dvorišta     u  obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo             3.2.12.
na 100 000 stanovnika.    novnika          za otpad i      relevantnom lokalnom području na          područje     ili
                                                                                učinkovitost
                                           poduzeća za     100 000 stanovnika.                       stanovništvo
                                                                                materijala
                                           gospodarenje                                              obuhvaćeno
                                           otpadom                                                   uslugama
Broj različitih frakcija  broj             tijela nadležna Broj različitih frakcija otpada koje se   obuhvaćeno       otpad        U reciklažnim dvorištima     3.2.12.
otpada koje se skupljaju                   za otpad i      skupljaju u reciklažnim dvorištima.       područje     ili              skuplja       se  najmanje
                                                                                učinkovitost
u reciklažnim dvorištima.                  poduzeća za                                               organizacija                  20 različitih       frakcija
                                                                                materijala
                                           gospodarenje
                                                                                50
 ---pagebreak---        Pokazatelj             Uobičajene        Glavna                  Kratak opis                Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti       Poveza
                           mjerne jedinice      ciljana                                             minimalna         ključni                                    na
                                               skupina                                                razina        pokazatelj                                najbolj
                                                                                praćenja       EMAS-a28                                     a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                           otpadom                                                                              otpada.
Emisije       stakleničkih kg CO2e/tkm     tijela nadležna Ukupna količina emisija stakleničkih   obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo              3.2.13.
plinova po toni otpada i                   za otpad i      plinova nastalih tijekom skupljanja    područje     ili
                                                                                emisije
prijeđenom kilometru.                      poduzeća za     otpada u određenom razdoblju           organizacija
                                           gospodarenje    podijeljena s količinom skupljenog                      energetska
                                           otpadom         otpada i udaljenosti koju su vozila za                  učinkovitost
                                                           skupljanje otpada prešla u istom
                                                           razdoblju.
Prosječna        potrošnja l/100 km        tijela nadležna Ukupna potrošnja goriva vozila za      organizacija     otpad        nije primjenjivo              3.2.14.
goriva      vozila      za                 za otpad i      skupljanje otpada podijeljena s
                                                                                emisije
skupljanje otpada                          poduzeća za     ukupnom udaljenošću (u stotinama
                                           gospodarenje    km) koju su vozila prešla u                             energetska
                                           otpadom         određenom razdoblju.                                    učinkovitost
Udio      vozila      koja %               tijela nadležna Udio vozila koja zadovoljavaju         organizacija     energetska   Sva     nova     vozila za    3.2.14.
zadovoljavaju       normu                  za otpad i      normu Euro 6 u floti vozila za                          učinkovitost skupljanje otpada koje je
Euro 6 u ukupnoj floti                     poduzeća za     skupljanje otpada podijeljena s                                      organizacija               za
                                                                                emisije
vozila za skupljanje                       gospodarenje    ukupnim brojem vozila za skupljanje                                  gospodarenje        otpadom
otpada                                     otpadom         otpada u floti.                                                      kupila ili uzela na leasing
                                                                                zadovoljavaju          normu
                                                                                Euro 6 te su hibridna, na
                                                                                električni pogon ili na
                                                                                stlačeni prirodni plin ili
                                                                                51
 ---pagebreak---        Pokazatelj           Uobičajene         Glavna                    Kratak opis                Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti      Poveza
                          mjerne jedinice      ciljana                                               minimalna         ključni                                   na
                                              skupina                                                  razina        pokazatelj                               najbolj
                                                                                praćenja       EMAS-a28                                    a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                bioplin.
Udio            proizvoda %               organizacije     Udio       proizvoda       obuhvaćenih obuhvaćeno        otpad        nije primjenjivo             3.2.15.
obuhvaćenih programom                     za      kontrolu programom proširene odgovornosti       područje      ili
                                                                                učinkovitost
proširene odgovornosti                    odgovornosti     proizvođača pronađenih u preostalom    relevantno
                                                                                materijala
proizvođača pronađenih                    proizvođača,     otpadu na temelju analize sastava      lokalno
u preostalom otpadu na                    tijela nadležna  miješanog otpada.                      područje
temelju analize sastava                   za otpad i
                                          poduzeća za
                                          gospodarenje
                                          otpadom
Stopa       razvrstavanja %               operateri        Godišnja količina materijala poslanih  postrojenje za    otpad        Stopa     razvrstavanja    u 3.2.16.
pomiješanog       laganog                 postrojenja      na    recikliranje     podijeljena   s razvrstavanje                  postrojenju za oporabu
                                                                                učinkovitost
ambalažnog otpada u                                        godišnjom količinom obrađenog                                         materijala koja razvrstavaju
                                                                                materijala
postrojenju                                                pomiješanog ambalažnog otpada.                                        pomiješani            lagani
                                                                                ambalažni otpad iznosi
                                                           Ovaj se pokazatelj može izračunati za
                                                                                najmanje 88 %.
                                                           cjelokupni pomiješani ambalažni
                                                           otpad ili za pojedini tok otpada.
                                                                                52
 ---pagebreak---         Pokazatelj          Uobičajene         Glavna                 Kratak opis                 Preporučena      Povezan         Mjerilo izvrsnosti       Poveza
                          mjerne jedinice       ciljana                                            minimalna        ključni                                    na
                                               skupina                                               razina       pokazatelj                                najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                                     a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
Stopa obrade miješanog    %                 operateri    Godišnja količina materijala poslanih  postrojenje   za otpad        Stopa        obrade         u 3.2.17.
plastičnog ambalažnog                       postrojenja  na    recikliranje    podijeljena    s obradu                        postrojenjima za oporabu
                                                                                učinkovitost
otpada u postrojenju                                     godišnjom količinom obrađenog                                        plastike koja obrađuju
                                                                                materijala
                                                         miješanog plastičnog ambalažnog                                      miješani            plastični
                                                         otpada.                                                              ambalažni otpad iznosi
                                                                                najmanje 60 %.
                                                         Ovaj se pokazatelj može izračunati za
                                                         cjelokupni pomiješani ambalažni
                                                         otpad ili za pojedini tok otpada (npr.
                                                         PE, HDPE, PP).
Stopa       razvrstavanja %                 operateri    Godišnja količina materijala poslanih  postrojenje za   otpad        Stopa     razvrstavanja     u 3.2.18.
otpadnih madraca u                          postrojenja  na    recikliranje    podijeljena    s razvrstavanje                 postrojenjima           koja
                                                                                učinkovitost
postrojenju                                              godišnjom količinom obrađenih                                        obrađuju otpadne madrace
                                                                                materijala
                                                         otpadnih madraca.                                                    iznosi najmanje 91 %.
Stopa       razvrstavanja %                 operateri    Godišnja količina materijala poslanih  postrojenje za   otpad        Stopa     razvrstavanja     u 3.2.19.
otpadnih       upijajućih                   postrojenja  na    recikliranje    podijeljena    s razvrstavanje                 postrojenjima           koja
                                                                                učinkovitost
higijenskih proizvoda u                                  godišnjom količinom obrađenih                                        obrađuju otpadne upijajuće
                                                                                materijala
postrojenju                                              otpadnih     upijajućih    higijenskih                               higijenske proizvode iznosi
                                                         proizvoda.                                                           najmanje 90 %.
Zajednički okolišni pokazatelji za kruti komunalni otpad
                                                                                53
 ---pagebreak---        Pokazatelj          Uobičajene         Glavna                  Kratak opis               Preporučena      Povezan          Mjerilo izvrsnosti        Poveza
                         mjerne jedinice      ciljana                                            minimalna        ključni                                      na
                                             skupina                                               razina       pokazatelj                                  najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                                       a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                Godišnja količina nastalog
Stvaranje         krutog kg/stan./god.   tijela nadležna Godišnja količina ukupno nastalog    obuhvaćeno       otpad                                        3.3.1.
                                                                                krutog komunalnog otpada
komunalnog otpada                        za otpad i      krutog       komunalnog       otpada područje     ili
                                                                                učinkovitost na obuhvaćenom području
                                         poduzeća za     podijeljena s brojem stanovnika.     relevantno
                                                                                materijala   ili području gospodarenja
                                         gospodarenje                                         lokalno
                                                                                otpadom (skupljen u svim
                                         otpadom                                              područje
                                                                                dostupnim            sustavima
                                                                                skupljanja       otpada      na
                                                                                području) je:
                                                                                –      manja      od     75 %
                                                                                nacionalne          prosječne
                                                                                količine nastalog krutog
                                                                                komunalnog otpada, pri
                                                                                čemu se koristi nacionalna
                                                                                definicija       komunalnog
                                                                                otpada; ili
                                                                                manje od 360 kg po
                                                                                stanovniku,        ako      se
                                                                                izračunava        samo      za
                                                                                sljedeće frakcije otpada:
                                                                                i.                 organski
                                                                                otpad/biootpad         (npr.
                                                                                zelene reznice, hrana,
                                                                                kuhinjski otpad);
                                                                                ii. pomiješana ambalaža;
                                                                                iii. papir i karton;
                                                                                iv. staklo;
                                                                                54
 ---pagebreak---        Pokazatelj             Uobičajene         Glavna                  Kratak opis                  Preporučena      Povezan          Mjerilo izvrsnosti       Poveza
                            mjerne jedinice      ciljana                                               minimalna        ključni                                     na
                                                skupina                                                  razina       pokazatelj                                 najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                                      a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                v. plastika;
                                                                                vi. metali;
                                                                                vii. glomazni otpad;
                                                                                viii. otpadna električna i
                                                                                elektronička       oprema
                                                                                (OEEO) i
                                                                                ix. miješani otpad.
Količina         skupljenog kg/stan./god.   tijela nadležna Godišnja      količina     skupljenog   obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo               3.3.2.
miješanog            krutog                 za otpad i      miješanog krutog komunalnog otpada      područje     ili
                                                                                učinkovitost
komunalnog otpada                           poduzeća za     podijeljena s brojem stanovnika.        relevantno
                                                                                materijala
                                            gospodarenje                                            lokalno
                                            otpadom                                                 područje
                                                                                Godišnja              količina
Kruti komunalni otpad       kg/stan./god.   tijela nadležna Godišnja         količina       krutog  obuhvaćeno       otpad                                       3.3.3.
                                                                                skupljenog          miješanog
poslan      na      oporabu                 za otpad i      komunalnog otpada koja se obrađuje      područje     ili
                                                                                učinkovitost krutog komunalnog otpada
energije i/ili zbrinjavanje                 poduzeća za     spaljivanjem uz oporabu energije i/ili  relevantno
                                                                                materijala   poslanog        na    oporabu
                                            gospodarenje    operacijama zbrinjavanja kao što su     lokalno
                                                                                energije i/ili zbrinjavanje
                                            otpadom         odlaganje     na     odlagalištu    ili područje
                                                                                je:
                                                            spaljivanje bez oporabe energije
                                                                                –       manja     od    15 %
                                                            podijeljena s brojem stanovnika.
                                                                                nacionalne          prosječne
                                                                                količine             nastalog
                                                                                komunalnog otpada; ili
                                                                                manja od 70 kg po
                                                                                stanovniku.
                                                                                55
 ---pagebreak---        Pokazatelj          Uobičajene         Glavna                  Kratak opis               Preporučena      Povezan         Mjerilo izvrsnosti       Poveza
                         mjerne jedinice      ciljana                                            minimalna        ključni                                    na
                                             skupina                                               razina       pokazatelj                                najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                                     a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                Godišnja količina krutog
Kruti komunalni otpad    kg/stan./god.   tijela nadležna Godišnja       količina       krutog obuhvaćeno       otpad                                      3.3.4.
                                                                                komunalnog            otpada
poslan na zbrinjavanje                   za otpad i      komunalnog otpada koja se šalje na   područje     ili
                                                                                učinkovitost poslanog na zbrinjavanje je:
                                         poduzeća za     zbrinjavanje (npr. spaljivanje bez   relevantno
                                                                                materijala    – manja od 2 % nacionalne
                                         gospodarenje    oporabe energije ili odlaganje na    lokalno
                                                                                prosječne količine nastalog
                                         otpadom         odlagalištu) podijeljena s brojem    područje
                                                                                komunalnog otpada; ili
                                                         stanovnika.
                                                                                – manja od 10 kg po
                                                                                stanovniku.
Stopa         zahvaćanja %               tijela nadležna Količina odvojeno skupljenog toka    obuhvaćeno       otpad        – Stopa zahvaćanja za         3.3.5.
određenog toka otpada                    za otpad i      otpada podijeljena s ukupnom         područje     ili              otpadno staklo odvojeno
                                                                                učinkovitost
                                         poduzeća za     količinom otpada koji je obuhvaćen   relevantno                    skupljeno      kao      jedna
                                                                                materijala
                                         gospodarenje    odvojenim skupljanjem, izračunanom   lokalno                       frakcija (tj. ne u sustavu
                                         otpadom         zahvaljujući     analizi     sastava područje                      pomiješanog       skupljanja)
                                                         miješanog otpada.                                                  viša je od 90 %.
                                                                                – Stopa zahvaćanja za
                                                                                otpadni papir i karton
                                                                                odvojeno skupljene kao
                                                                                jedna frakcija (tj. ne u
                                                                                sustavu         pomiješanog
                                                                                skupljanja) viša je od 85 %.
                                                                                – Stopa zahvaćanja za
                                                                                otpadne metale odvojeno
                                                                                skupljene kao jedna frakcija
                                                                                (tj.    ne     u     sustavu
                                                                                pomiješanog       skupljanja)
                                                                               56
 ---pagebreak---        Pokazatelj           Uobičajene          Glavna                  Kratak opis                Preporučena      Povezan         Mjerilo izvrsnosti      Poveza
                          mjerne jedinice       ciljana                                             minimalna        ključni                                   na
                                               skupina                                                razina       pokazatelj                               najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                                    a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                viša je od 75 %.
                                                                                – Stopa zahvaćanja za
                                                                                pomiješanu         otpadnu
                                                                                ambalažu viša je od 65 %.
Stopa          nečistoće  %                tijela nadležna Količina neciljanih materijala u      obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo             3.3.6.
određenog toka otpada                      za otpad i      određenom odvojeno skupljenom         područje     ili
                                                                                učinkovitost
                                           poduzeća za     toku otpada.                          relevantno
                                                                                materijala
                                           gospodarenje                                          lokalno
                                           otpadom                                               područje
Biootpad u miješanom      kg/stan./god.    tijela nadležna Godišnja količina biootpada u         obuhvaćeno       otpad        Godišnja            količina 3.3.7.
otpadu                                     za otpad i      miješanom otpadu (izračunana na       područje     ili              biootpada u miješanom
                                                                                učinkovitost
                                           poduzeća za     temelju analize sastava miješanog     relevantno                    otpadu manja je od 10 kg
                                                                                materijala
                                           gospodarenje    otpada) podijeljena       s   brojem  lokalno                       po stanovniku.
                                           otpadom         stanovnika.                           područje
Najbolje prakse upravljanja okolišem za građevinski otpad
Udio         skupljenog   %                tijela nadležna Godišnja      količina     skupljenog obuhvaćeno       otpad        Provodi se integrirani plan  3.4.1.
građevinskog otpada koji                   za otpad i      građevinskog otpada koji je ispravno  područje     ili              gospodarenja građevinskim
                                                                                učinkovitost
je ispravno odvojen i                      poduzeća za     odvojen i poslan na ponovnu           organizacija                  otpadom s ciljem da 2020.
                                                                                materijala
poslan    na    ponovnu                    gospodarenje    uporabu, recikliranje ili oporabu                                   stopa recikliranja bude
uporabu, recikliranje ili                  otpadom         podijeljen s ukupnom količinom                                      najmanje 80 % i odredbama
oporabu                                                    građevinskog otpada.                                                o mehanizmima za praćenje
                                                                                57
 ---pagebreak---        Pokazatelj           Uobičajene          Glavna                 Kratak opis               Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti      Poveza
                          mjerne jedinice       ciljana                                           minimalna         ključni                                   na
                                               skupina                                               razina       pokazatelj                               najbolj
                                                                                praćenja       EMAS-a28                                    a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
                                                                                i provedbu.
Broj mjesta za skupljanje broj/100 000 sta tijela nadležna Broj mjesta za skupljanje azbestnog  obuhvaćeno       otpad        Postoji barem jedno mjesto   3.4.3.
azbestnog otpada na       novnika          za otpad i      otpada u relevantnom lokalnom        područje     ili              za skupljanje azbesta na
                                                                                učinkovitost
100 000 stanovnika                         poduzeća za     području na 100 000 stanovnika.      organizacija                  100 000 stanovnika ili je
                                                                                materijala
                                           gospodarenje                                                                       uvedeno            besplatno
                                           otpadom                                                                            skupljanje     kod     kuće
                                                                                otpadnog azbesta koji su
                                                                                stanovnici uklonili.
Učinkovitost     oporabe  %                operateri       Ukupna količina otpadnih gipsanih    postrojenje  za  otpad        nije primjenjivo             3.4.4.
materijala u postrojenju                   postrojenja     ploča obrađenih u postrojenju za     obradu
                                                                                učinkovitost
za    obradu    otpadnih                                   obradu umanjena za količinu
                                                                                materijala
gipsanih ploča                                             odbačenih materijala podijeljena s
                                                           ukupnom      količinom    obrađenih
                                                           otpadnih gipsanih ploča.
Učinkovitost     oporabe  %                operateri       Ukupna       količina     obrađenog  postrojenje  za  otpad        nije primjenjivo             3.4.5.
materijala u postrojenju                   postrojenja     građevinskog otpada u postrojenju za obradu
                                                                                učinkovitost
za obradu građevinskog                                     obradu umanjena za količinu
                                                                                materijala
otpada                                                     odbačenih materijala podijeljena s
                                                           ukupnom      količinom    obrađenog
                                                           građevinskog otpada
Najbolje prakse upravljanja okolišem za medicinski otpad
                                                                                58
 ---pagebreak---         Pokazatelj             Uobičajene         Glavna                  Kratak opis                Preporučena       Povezan         Mjerilo izvrsnosti Poveza
                             mjerne jedinice      ciljana                                              minimalna        ključni                              na
                                                 skupina                                                 razina       pokazatelj                          najbolj
                                                                                praćenja      EMAS-a28                               a
                                                                                praksa
                                                                                upravlj
                                                                                anja
                                                                                okoliše
                                                                                m29
Stopa skupljanja po          kg/pacijent/dan poduzeća za     Dnevna količina skupljene određene     zdravstvena      otpad        nije primjenjivo        3.5.1.
frakciji, po postelji ili po                 gospodarenje    frakcije otpada podijeljena s brojem   ustanova
                             kg/postelja/dan                                                                         učinkovitost
pacijentu u skladu sa                        otpadom         pacijenata ili postelja u zdravstvenoj
                                                                                materijala
specifičnim frakcijama                                       ustanovi
koje se skupljaju u
svakoj        zdravstvenoj
ustanovi
Količina        skupljenog   kg/stan./god.   tijela nadležna Godišnja      količina    medicinskog  obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo        3.5.2.
medicinskog         otpada                   za otpad i      otpada     nastalog     u    kućanstvu područje     ili
nastalog u kućanstvu                         poduzeća za     skupljenog u zasebnom sustavu za       organizacija
                                             gospodarenje    skupljanje medicinskog otpada za
                                             otpadom         stanovnike podijeljena s brojem
                                                             stanovnika
Udio          medicinskog    %               tijela nadležna Udio     medicinskog       otpada    u obuhvaćeno       otpad        nije primjenjivo        3.5.2.
otpada u miješanom                           za otpad i      miješanom otpadu iz kućanstva          područje     ili
otpadu iz kućanstva                          poduzeća za     otkrivenog analizom sastava u          organizacija
                                             gospodarenje    reprezentativnom uzorku
                                             otpadom
                                                                                59