title: 2012/185/EU: Odluka Komisije od 4. travnja 2012. o prekidu antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine ograničenog na dva kineska proizvođača izvoznika, trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               214

         32012D0185

               L 099/33

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 4. travnja 2012.
   o prekidu antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine ograničenog na dva kineska proizvođača izvoznika, trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited
   (2012/185/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 9.,
   nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

               (1)

               Dana 3. siječnja 2011. Europska je komisija („Komisija”) zaprimila pritužbu u skladu s člankom 5. osnovne Uredbe, u kojoj se tvrdi da je uvoz natrijevog ciklamata koji je podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i koji su proizvela trgovačka društva Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited („grupacija Fang Da”) dampinški uvoz, što doprinosi materijalnoj šteti industriji Unije.

               (2)

               Pritužbu je uložilo trgovačko društvo Productos Aditivos SA („ponositelj pritužbe”), jedini proizvođač natrijevog ciklamata u Uniji, koji predstavlja 100 % proizvodnje natrijevog ciklamata u Uniji.

               (3)

               Dana 17. veljače 2011., nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, Komisija je putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (2) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom natrijevog ciklamata podrijetlom iz NRK-a, ograničenog na grupaciju Fang Da.

               (4)

               Komisija je poslala upitnike podnositelju pritužbe, grupaciji Fang Da i poznatim uvoznicima i korisnicima. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (5)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

         B.   POVLAČENJE PRITUŽBE I PREKID POSTUPKA

               (6)

               Pismom Komisiji od 17. siječnja 2012. podnositelj pritužbe službeno je povukao svoju pritužbu.

               (7)

               U skladu s člankom 9. stavkom 1. osnovne Uredbe postupak se može prekinuti nakon povlačenja pritužbe, osim ako takav prekid ne bi bio u interesu Unije.

               (8)

               Smatra se da bi ovaj postupak trebalo prekinuti, jer ispitni postupak nije doveo ni do kakvih razmatranja koja pokazuju da takav prekid ne bi bio u interesu Unije. Zainteresirane stranke obaviještene su na odgovarajući način i dana im je mogućnost da iznesu svoje komentare. Nisu primljeni nikakvi komentari koji ukazuju na to da takav prekid ne bi bio u interesu Unije.

               (9)

               Komisija stoga zaključuje da bi antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz NRK-a, ograničen na grupaciju Fang Da, trebalo prekinuti.

               (19)

               Preispitivanje koje se temelji na članku 2. stavku 3. Uredbe Vijeća (EZ) 1515/2001 (3) stoga se također može prekinuti,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prekida se antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine ograničenog na dva kineska proizvođača izvoznika, trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited i trgovačko društvo Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited.
   Članak 2.
   Prekida se preispitivanje koje se temelji na članku 2. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1515/2002.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 4. travnja 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL C 50, 17.2.2011., str. 9.

      (3)  SL L 201, 26.7.2001., str. 10.


title: Odluka (EU) 2017/1702 Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. o razrješnici za izvršenje proračuna Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde za financijsku godinu 2015.

text:
               29.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/289

         ODLUKA (EU) 2017/1702 EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 27. travnja 2017.
   o razrješnici za izvršenje proračuna Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde za financijsku godinu 2015.
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir završne godišnje financijske izvještaje Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde za financijsku godinu 2015.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde za financijsku godinu 2015., s odgovorima Agencije (1),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2015., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koju Agencija treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2015. (05873/2017 – C8-0079/2017),

               —

               uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), a posebno njezin članak 208.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (4), a posebno njezin članak 33.,

               —

               uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5), a posebno njezin članak 108.,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog IV. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0105/2017),

               1.

               daje razrješnicu izvršnom direktoru Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde za izvršenje proračuna Agencije za financijsku godinu 2015.;

               2.

               iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji u nastavku;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i Rezoluciju, koja je njezin sastavni dio, proslijedi izvršnom direktoru Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Antonio TAJANI

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL C 449, 1.12.2016., str. 173.

      (2)  Vidjeti bilješku 1.

      (3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (4)  SL L 286, 1.11.2011., str. 1.

      (5)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: 2012/93/Euratom: Odluka Vijeća od 19. prosinca 2011. o Okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. – 2013.)

text:
               12/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               132

         32012D0093

               L 047/25

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.12.2011.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 19. prosinca 2011.
   o Okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. – 2013.)
   (2012/93/Euratom)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 7.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije podnesen nakon savjetovanja sa Znanstvenim i tehničkim odborom,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da:

               (1)

               Zajednička nacionalna i europska nastojanja u području istraživanja i osposobljavanja nužna su za promicanje i osiguranje gospodarskog rasta i dobrobiti građana u Europi.

               (2)

               Okvirni program Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. – 2013.) (dalje u tekstu „Okvirni program”) trebao bi nadopuniti druga djelovanja Europske unije u području politike istraživanja, potrebne za provedbu strategije Europa 2020. koju je Europsko vijeće donijelo 17. lipnja 2010., a posebno djelovanja u području obrazovanja, osposobljavanja, konkurentnosti i inovacija, industrije, zapošljavanja i okoliša.

               (3)

               Okvirni bi se program trebao temeljiti na postignućima Sedmog okvirnog programa, donesenog na temelju Odluke Vijeća 2006/970/Euratom od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007. – 2011.) (3), dok bi istodobno trebalo uvesti potrebni jači naglasak na pitanja nuklearne sigurnosti doprinoseći preusmjeravanju nuklearnih istraživanja. Program bi, također, trebao doprinijeti osnivanju Europskog istraživačkog prostora te razvoju gospodarstva i društva temeljenih na znanju u Europi.

               (4)

               Okvirni bi program trebao doprinijeti provedbi Unije inovacija, jedne od vodećih inicijativa Europe 2020. usvojene na temelju zaključaka Vijeća na sastanku od 25. i 26. studenoga 2010., poticanjem konkurencije u znanstvenoj izvrsnosti i ubrzavanjem uvođenja ključnih inovacija u području nuklearne energije, posebno u pogledu fuzije i nuklearne sigurnosti, te bi trebao doprinijeti rješavanju problema energije i klimatskih promjena.

               (5)

               U kontekstu energetske politike za Europu, Europsko vijeće je na svom sastanku od 8. i 9. ožujka 2007. potvrdilo da svaka pojedina država članica mora sama donijeti odluku o korištenju nuklearne energije te je naglasilo da je istodobno potrebno daljnje pojačati nuklearnu sigurnost i zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Također se potvrdilo da u ovome trenutku nuklearna energija ima ulogu „prijelazne tehnologije” u određenim državama članicama.

               (6)

               Neovisno o potencijalnom učinku nuklearne energije na opskrbu energijom i gospodarski razvoj, ozbiljne nuklearne nesreće mogle bi ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga je u Okvirnom programu potrebno dati najveću moguću pozornost pitanjima nuklearne sigurnosti i, prema potrebi, zaštite. Pitanja zaštite u Okvirnom programu trebala bi se ograničiti na izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra.

               (7)

               Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (Plan SET) iz zaključaka Vijeća od 28. veljače 2008. doprinosi bržem razvoju niza niskougljičnih tehnologija. Europsko se vijeće na sastanku od 4. veljače 2011. složilo da će Unija i njezine države članice promicati ulaganja u obnovljive, sigurne i održive niskougljične tehnologije i usmjeriti se na provedbu tehnoloških prioriteta sukladno Planu SET.

               (8)

               Zajednica je izradila jedinstveni i potpuno integrirani program istraživanja fuzije, koji je preuzeo vodeću međunarodnu ulogu u razvoju fuzije kao izvora energije.

               (9)

               Na temelju Odluke Vijeća od 20. prosinca 2005. Zajednica je pristupila Okvirnom sporazumu o međunarodnoj suradnji u području istraživanja i razvoja međunarodnog foruma IV. generacije (GIF) od 11. svibnja 2006. GIF usklađuje multilateralnu suradnju u istraživanju predidejnih projekata u vezi s nizom naprednih nuklearnih sustava, a istodobno ima za cilj uspješno rješavanje pitanja nuklearne sigurnosti, otpada, širenja nuklearnog oružja i javne percepcije, koja su važna za Okvirni program.

               (10)

               U zaključcima Vijeća o potrebi za vještinama u nuklearnom sektoru, koje je Vijeće donijelo na sastanku od 1. i 2. prosinca 2008., priznaje se ključna važnost održavanja visoke razine osposobljavanja u nuklearnom sektoru u Zajednici.

               (11)

               Komisija je 2010. godine primila konačna izvješća o vanjskoj procjeni provedbe i rezultata aktivnosti Zajednice u području nuklearnih istraživanja za razdoblje od 2007. do 2009., a obuhvaćena su istodobno i izravna i neizravna djelovanja.

               (12)

               Realizacija Međunarodnog termonuklearnog eksperimentalnog reaktora (ITER) u Europi, u skladu sa Sporazumom od 21. studenoga 2006. o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER (4), trebala bi biti u središtu aktivnosti u području istraživanja fuzije unutar Okvirnog programa.

               (13)

               Aktivnostima Zajednice za potporu ostvarenja projekta ITER, a posebno za izgradnju reaktora ITER u Cadaracheu te istraživanja i razvoj tehnologije ITER u razdoblju trajanja Okvirnog programa, treba upravljati Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije (fuzija za energiju) u skladu s Odlukom Vijeća 2007/198/Euratom od 27. ožujka 2007. o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povlastica tom poduzeću (5).

               (14)

               Istraživačke aktivnosti koje podupire Okvirni program trebale bi poštovati temeljna etička načela te načela iz Povelje o temeljnim pravima Europske unije.

               (15)

               Ovom bi se Odlukom, za cjelokupno trajanje Okvirnog programa, trebala utvrditi financijska omotnica koja predstavlja prvi referentni okvir, u smislu točke 37. Međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (6), za proračunsko tijelo prilikom godišnjeg proračunskog postupka.

               (16)

               Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi doprinositi pružanju znanstvene i tehnološke potpore, usmjerene prema korisniku, za izradu, razvoj, provedbu i praćenje politika Unije s posebnim naglaskom na istraživanja u području sigurnosti i zaštite. U tom pogledu JRC bi trebao nastaviti djelovati kao neovisni referentni centar za znanost i tehnologiju u Uniji u područjima od njegove specifične nadležnosti. Centar bi posebno trebao imati potrebne sposobnosti za pružanje neovisnog znanstvenog i tehničkog stručnog znanja u pitanjima nuklearnih nezgoda i nesreća.

               (17)

               Međunarodna i globalna dimenzija europskih istraživačkih aktivnosti važna je radi postizanja uzajamnih koristi. Okvirni program trebao bi biti otvoren za sudjelovanje zemalja koje su sklopile potrebne sporazume u tom smislu, a na razini projekta i na temelju uzajamne koristi također bi trebao biti otvoren za sudjelovanje tijela iz trećih zemalja i međunarodnih organizacija za znanstvenu suradnju.

               (18)

               Okvirni program trebao bi doprinositi proširenju Unije pružanjem znanstvene i tehnološke potpore zemljama kandidatkinjama za provedbu pravne stečevine Unije i njihovo uključivanje u Europski istraživački prostor.

               (19)

               U Komunikaciji Komisije od 26. ožujka 2009. o neširenju nuklearnog oružja priznaje se uloga JRC-a u istraživanju i osposobljavanju u području nuklearne zaštite.

               (20)

               Također bi trebalo provesti odgovarajuće mjere kako bi se spriječile nepravilnosti i prijevare te povratila izgubljena, pogrešno plaćena ili nepropisno korištena sredstva u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (7), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (8) i Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 od 25. svibnja 1999. o istragama koje vodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (9),

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Donošenje Okvirnog programa
   Višegodišnji okvirni program za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (dalje u tekstu „Okvirni program”) donosi se za razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2013.
   Članak 2.
   Ciljevi
   1.   Okvirni program ostvaruje opće ciljeve utvrđene u članku 1. i članku 2. točki (a) Ugovora uzimajući posebno u obzir nuklearnu sigurnost i zaštitu te zaštitu od zračenja, istodobno doprinoseći stvaranju Unije inovacija i temeljeći se na Europskom istraživačkom prostoru.
   2.   Okvirni program obuhvaća aktivnosti Zajednice u području istraživanja, tehnološkog razvoja, međunarodne suradnje, širenja tehnoloških informacija, korištenja rezultata istraživanja te osposobljavanja, koje se utvrđuju u dva posebna programa.
   3.   Prvi posebni program obuhvaća sljedeća neizravna djelovanja:

               (a)

               istraživanje energije fuzije s ciljem razvoja tehnologije za siguran, održiv, okolišno odgovoran i ekonomski isplativ izvor energije;

               (b)

               nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja, s ciljem povećanja sigurnosti nuklearne fisije i drugih uporaba zračenja u industriji, u medicini i boljeg zbrinjavanja radioaktivnog otpada.

         4.   Drugi posebni program obuhvaća izravne istraživačke aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) u području zbrinjavanja nuklearnog otpada, učinka na okoliš, sigurnosti i zaštite.
   5.   Ciljevi i glavne crte ovih dvaju posebnih programa navode se u Prilogu I.
   Članak 3.
   Maksimalni iznos i udjeli koji se dodjeljuju za svaki posebni program
   Maksimalni iznos za provedbu Okvirnog programa je 2 560 270 000 EUR. Taj se iznos raspodjeljuje kako slijedi:

               (a)

               za posebni program iz članka 2. stavka 3., koji se provodi neizravnim djelovanjima:

                           —

                           istraživanje energije fuzije

                           2 208 809 000 EUR (10),

                           —

                           nuklearna fisija, sigurnost i zaštita od zračenja

                           118 245 000 EUR;

               (b)

               za posebni program iz članka 2. stavka 4. koji se provodi izravnim aktivnostima:

                           —

                           nuklearne aktivnosti JRC-a

                           233 216 000 EUR.

         Detaljna pravila za financijsko sudjelovanje Zajednice u Okvirnom programu navode se u Prilogu II.
   Članak 4.
   Zaštita financijskih interesa Zajednice
   Za djelovanja Zajednice koja se financiraju ovom Odlukom, Uredba (EZ, Euratom) br. 2988/95 i Uredba (Euratom, EZ) br. 2185/96 primjenjuju se na bilo kakvu povredu odredaba prava Unije, uključujući povredu ugovorne obveze prema Okvirnom programu, koja je posljedica djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta, a koja zbog neopravdanih stavki troškova dovodi ili bi mogla dovesti u pitanje opći proračun Europske unije ili proračune kojima ona upravlja.
   Članak 5.
   Temeljna etička načela
   Sve istraživačke aktivnosti iz Okvirnog programa provode se u skladu s temeljnim etičkim načelima.
   Članak 6.
   Praćenje, ocjena i preispitivanje
   1.   Komisija neprestano i sustavno prati provedbu Okvirnog programa i njegovih posebnih programa te redovito izvješćuje i objavljuje rezultate tog praćenja. Početkom 2013. Vijeću se podnosi posebno izvješće o praćenju, posvećeno provođenju aktivnosti iz Okvirnog programa u području nuklearne sigurnosti i zaštite.
   2.   Po završetku Okvirnog programa Komisija će do 31. prosinca 2015. neovisnim stručnjacima povjeriti provođenje vanjske ocjene njegove utemeljenosti, provedbe i dostignuća. Njihove zaključke i primjedbe Komisija će dostaviti Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.
   Članak 7.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. KOROLEC

      (1)  Mišljenje od 17. studenoga 2011. (još nije objavljeno u Službenom listu). Mišljenje doneseno nakon neobveznog savjetovanja.

      (2)  SL C 318, 29.10.2011., str. 127. Mišljenje doneseno nakon neobveznog savjetovanja.

      (3)  SL L 400, 30.12.2006., str. 60.

      (4)  SL L 358, 16.12.2006., str. 62.

      (5)  SL L 90, 30.3.2007., str. 58.

      (6)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

      (7)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

      (8)  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

      (9)  SL L 136, 31.5.1999., str. 8.

      (10)  Od ovog ukupnog iznosa dostatna se sredstva rezerviraju za aktivnosti koje ne uključuju izgradnju ITER-a iz Priloga I.
   PRILOG I.

      ZNANSTVENI I TEHNOLOŠKI CILJEVI, TEME I AKTIVNOSTI

   UVOD
   Okvirni program sastavljen je od dvaju dijelova koji odgovaraju „neizravnim” djelovanjima u području istraživanja energije fuzije, nuklearne fisije i zaštite od zračenja te „izravnim” istraživačke aktivnosti JRC-a.
   I.A.   ISTRAŽIVANJE ENERGIJE FUZIJE

      Cilj

   Razvoj temeljnih znanja za izgradnju prototipnih reaktora za elektrane koje su sigurne, održive, okolišno odgovorne i ekonomski isplative pri čemu je izgradnja ITER-a najvažniji korak naprijed.

      Utemeljenost

   Fuzija ima potencijal da u sljedećih nekoliko desetljeća značajno doprinese ostvarenju održive i sigurne opskrbe energijom u Uniji. Njezin uspješni razvoj bi osigurao sigurnu, održivu i okolišno prihvatljivu energiju. Dugoročni cilj europskog istraživanja fuzije, koji uključuje sve aktivnosti država članica i pridruženih trećih zemalja u tom području, jest zajednička izgradnja prototipova reaktora za elektrane koje ispunjavaju takve zahtjeve i koji su ekonomski isplativi.
   Prvi prioritet strategije za ostvarivanje dugoročnog cilja jest izgradnja reaktora ITER (važnog eksperimentalnog postrojenja koje će dokazati znanstvenu i tehničku izvedivost proizvodnje energije fuzijom), nakon čega slijedi izgradnja demonstracijske fuzijske elektrane (DEMO). Izgradnju ITER-a prati usmjereni program potpore istraživanja i razvoja ITER-a i ograničene aktivnosti u vezi s tehnologijama i fizikom fuzije potrebnima za DEMO.
   Globalna dimenzija istraživanja i razvoja fuzije sadržana je u Sporazumu od 21. studenoga 2006. o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER i Sporazumu između Vlade Japana i Zajednice o zajedničkoj provedbi aktivnosti šireg pristupa u području istraživanja energije fuzije (1).
   Međunarodna suradnja se, također, provodi u okviru osam bilateralnih sporazuma o suradnji u području fuzije između Zajednice i trećih zemalja.

      Aktivnosti

   1.   Ostvarenje ITER-a
   Ovdje su uključene aktivnosti za zajedničko ostvarenje ITER-a, a posebno vođenje Međunarodne organizacije ITER i Europskog zajedničkog poduzeća za ITER, upravljanje i zapošljavanje osoblja, opća tehnička i administrativna potpora, izrada opreme i uređaja te potpora projektu tijekom izgradnje.
   2.   Istraživanje i razvoj u pripremi za rad ITER-a
   Usmjereni fizikalno-tehnološki program će iskoristiti zajednički europski torus (JET) i druge uređaje s magnetskim zatočenjem koji su relevantni za ITER. Njime će se ocijeniti posebne ključne tehnologije za ITER, konsolidirati projektni odabiri i pripremiti rad ITER-a.
   3.   Ograničene tehnološke aktivnosti u pripremi za DEMO
   I dalje će se razvijati fuzijski materijali i ključne tehnologije za fuziju, a skupina koja priprema izgradnju Međunarodnog postrojenja za ozračivanje fuzijskih materijala (IFMIF) nastavit će s radom.
   4.   Dugoročne aktivnosti u području istraživanja i razvoja
   Izvodit će se ograničene aktivnosti u vezi s poboljšanim konceptima za sustave s magnetskim zatočenjem (usmjerene na pripremu za djelovanje stelarator uređaja W7-X), teorijske studije i modeliranje s ciljem sveobuhvatnog razumijevanja fuzijske plazme.
   5.   Ljudski resursi, obrazovanje i osposobljavanje
   S obzirom na neposredne i srednjoročne potrebe ITER-a te za daljnji razvoj fuzije poduzimaju se inicijative usmjerene na osposobljavanje „Generacije ITER” u smislu brojnosti, raspona vještina te visokog stupnja osposobljenosti i iskustva.
   6.   Infrastrukture
   ITER predstavlja novu istraživačku infrastrukturu sa snažnom europskom dimenzijom.
   7.   Industrija i postupci prijenosa tehnologije
   Potrebne su nove organizacijske strukture za brzi prijenos inovacija iz projekta ITER u europsku industriju. To će biti zadatak foruma za industrijske inovacije u fuziji koji će izraditi plan za fuzijsku tehnologiju i inicijative za razvoj ljudskih resursa s naglaskom na inovacije i mogućnost pružanja novih proizvoda i usluga.
   I.B.   NUKLEARNA FISIJA, SIGURNOST I ZAŠTITA OD ZRAČENJA

      Cilj

   Stvaranje valjane znanstvene i tehničke osnove radi bržeg praktičnog razvoja za sigurnije zbrinjavanje dugoživućeg radioaktivnog otpada, jačanje posebno sigurnosti (2) uz istodobno poticanje učinkovitosti izvora i isplativosti nuklearne energije, osiguranje čvrstog i društveno prihvatljivog sustava zaštite ljudi i okoliša od učinaka ionizirajućeg zračenja.

      Utemeljenost

   Nuklearna energija predmet je rasprave o borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju ovisnosti Europe o energiji iz uvoza. U širem kontekstu pronalaženja održive kombinacije energetskih izvora u budućnosti Okvirni će program, također, svojim istraživačkim aktivnostima dati svoj doprinos raspravi o prednostima i ograničenjima energije nuklearne fisije za niskougljično gospodarstvo. Uz još veći stupanj sigurnosti naprednije nuklearne tehnologije bi, također, mogle pružiti nove izglede za značajno povećanje učinkovitosti i uporabe izvora te stvarati manje otpada u odnosu na sadašnje projekte. Aspektima nuklearne sigurnosti posvećuje se najveća moguća pozornost.
   Potrebni su daljnji napori kako bi Zajednica i dalje nastavila postizati izvanredne rezultate u području sigurnosti, dok poboljšanje zaštite od zračenja ostaje jedno od prioritetnih pitanja. Ključne stavke su operativna sigurnost reaktora i zbrinjavanje dugoživućeg otpada. Oba ova pitanja su predmet trajnog rada na tehničkoj razini, iako su potrebni zajednički doprinosi politike i društva. Kod svake uporabe zračenja, od industrije do medicine, prevladava načelo zaštite ljudi i okoliša. Glavna značajka svih tematskih područja kojima se bavi ovaj program je prevladavajuća briga da se osigura visoki stupanj sigurnosti.
   Tri glavne europske inicijative za suradnju u području nuklearne znanosti i tehnologije pokrenute su od početka Sedmog okvirnog programa Euratoma. To su tehnološka platforma za održivu nuklearnu energiju (SNETP), tehnološka platforma za geološko odlaganje (IGDTP) i multidisciplinarna europska inicijativa za smanjenje doza (MELODI). Aktivnosti SNETP-a i IGDTP-a u velikoj se mjeri podudaraju s prioritetima iz strateškog plana za energetsku tehnologiju, a glavna skupina organizacija iz SNETP-a odgovorna je za provedbu europske industrijske inicijative za održivu nuklearnu energiju (ESNII). One obuhvaćaju aktivnosti unutar ovog Okvirnog programa, posebno u pogledu nuklearne sigurnosti.
   Na razini Unije povećava se interakcija između SNETP-a, IGDTP-a i MELODI-ja te drugih interesnih foruma kao što je Europski forum za nuklearnu energiju (ENEF) i Skupina europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG), dok će se, prema potrebi, tražiti dodatne sinergije u okviru aktivnosti iz Okvirnog programa podsjećajući da bi razvoj industrijskih proizvoda i usluga trebala financirati sama industrija.
   Okvirni program obilježava prevladavajuća briga za promicanje visokog stupnja sigurnosti uzimajući u obzir međunarodni kontekst. I dalje će se podupirati inicijative kako bi se osiguralo da strukture, osposobljavanje i mogućnosti osposobljavanja u Europi ostanu odgovarajuće u skladu s trenutačnim smjerom nacionalnih programa i u najboljem interesu Unije kao cjeline, posebno u pogledu nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja. Na taj će se način, više od sveg ostalog, osigurati održavanje prikladne kulture sigurnosti.

      Aktivnosti

   1.   Zbrinjavanje krajnjeg radioaktivnog otpada
   Istraživačke aktivnosti usmjerene na provedbu preostalih ključnih aspekata dubokoga geološkog odlaganja istrošenoga goriva i dugoživućeg radioaktivnog otpada zajedno s, prema potrebi, demonstracijom tehnologija i sigurnosti, kao potpora razvoju zajedničkog europskog stajališta o glavnim pitanjima u vezi sa zbrinjavanjem otpada od ispuštanja do odlaganja.
   2.   Sustavi reaktora
   Istraživanje za potporu sigurnog djelovanja svih relevantnih reaktorskih sustava (uključujući postrojenja za gorivni ciklus) u uporabi u Europi ili, u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se sačuvalo široko stručno znanje o nuklearnoj sigurnosti u Europi, onih vrsta reaktora koji bi se mogli koristiti u budućnosti fokusirajući se isključivo na sigurnosne aspekte, uključujući sve aspekte gorivnog ciklusa kao što je razdioba i transmutacija. Prateće mjere za doprinos raspravi o kombinaciji održive energije u Europi.
   3.   Zaštita od zračenja
   Istraživanja, posebno o opasnostima od niskih doza, medicinskoj uporabi i upravljanju nesrećama, kako bi se osigurao znanstveni temelj za čvrst, pravedan i društveno prihvatljiv sustav zaštite, uzimajući također u obzir prednosti uporabe zračenja u medicini i industriji.
   4.   Infrastrukture
   Potpora za uporabu i daljnju dostupnost i suradnju između ključnih istraživačkih infrastruktura u prioritetnim, gore spomenutim tematskim područjima.
   5.   Ljudski resursi i osposobljavanje
   Potpora za zadržavanje i daljnji razvoj znanstvenog osposobljavanja i ljudskih kapaciteta kako bi se osigurala dugoročna raspoloživost prikladno kvalificiranih istraživača, inženjera i zaposlenika u nuklearnom sektoru.
   II.   NUKLEARNE AKTIVNOSTI ZAJEDNIČKOG ISTRAŽIVAČKOG CENTRA (JRC)

      Cilj

   Posebni nuklearni program JRC-a usmjeren je na ispunjavanje obaveza Ugovora u području istraživanja i razvoja s posebnim naglaskom na nuklearnu sigurnost i zaštitu od zračenja te na potporu Komisije i država članica u pogledu mjera jamstva i neširenja nuklearnog oružja, zbrinjavanja otpada, sigurnosti nuklearnih postrojenja i ciklusa goriva, radioaktivnosti u okolišu i zaštite od zračenja. JRC će dodatno ojačati svoju ulogu europske referentne točke za širenje informacija, osposobljavanje i izobrazbu stručnjaka i mladih znanstvenika, posebno u području nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja.

      Utemeljenost

   Postoji jasna potreba za razvojem znanja, vještina i sposobnosti kako bi se osiguralo potrebno vrhunsko, neovisno i pouzdano stručno znanje kao potpora politikama Unije u sektorima sigurnosti nuklearnih reaktora i gorivnih ciklusa, mjera jamstva i sigurnosti. Potpora politikama Unije usmjerena na korisnike, kako se naglašava u zadaćama JRC-a, dopunjava se njegovom proaktivnom ulogom unutar Europskog istraživačkog prostora u pokretanju visokokvalitetnih istraživačkih aktivnosti u uskoj suradnji s industrijom i drugim tijelima, kao i u razvoju mreža s javnim i privatnim institucijama država članica.

      Aktivnosti

               1.

               U pogledu zbrinjavanja nuklearnog otpada i učinka na okoliš stavlja se fokus na smanjenje nesigurnosti i rješavanje otvorenih pitanja o odlaganju otpada s ciljem nalaženja učinkovitih rješenja za zbrinjavanje visoko radioaktivnog nuklearnog otpada na temelju dviju glavnih mogućnosti (izravno odlaganje ili razdioba i transmutacija). Razvijaju se, također, druge aktivnosti za bolje poznavanje i modeliranje fizikalnih, kemijskih i osnovnih obilježja aktinoidnih materijala i izradu baze podataka s vrlo preciznim referentnim podacima za nuklearnu energiju i druge nenuklearne primjene (npr. u medicini). Kako bi se pojačali napori u području zaštite od zračenja, potrebno je dodatno razviti okolišne modele za raspršivanje radioizotopa zajedno s testovima praćenja radioaktivnosti u okolišu kao potpora usklađivanju nacionalnih postupaka i sustava praćenja.

               2.

               Nuklearna sigurnost doprinijet će provođenju istraživanja o sigurnosti gorivnog ciklusa fokusirajući se, uglavnom, na sigurnost postojećih reaktora u Uniji. Istraživanja će, također, obuhvatiti sigurnost novih reaktora inovativnog dizajna, sigurnost i mjere jamstva inovativnih gorivnih ciklusa, produženog izgaranja ili novih vrsta goriva. Također će se baviti razvijanjem sigurnosnih zahtjeva i naprednih evaluacijskih metoda za reaktorske sustave od određenog značaja za nuklearnu sigurnost u Europi. Pored toga sa svojom zadaćom udruživanja i širenja istraživanja u ovom području JRC usklađuje europski doprinos inicijativi u području istraživanja i razvoja u okviru međunarodnog foruma IV. generacije. JRC pruža stručno znanje u vezi s nuklearnim nesrećama i nezgodama.

               3.

               Nuklearna zaštita podupire ispunjavanje obveza Zajednice, a posebno razvijanje metoda nadzora postrojenja za gorivni ciklus, provedbu dodatnog protokola uključujući uzorkovanje iz okoliša i integrirane mjere jamstva te sprečavanje zlouporabe nuklearnih i radioaktivnih materijala povezanih s nedopuštenom trgovinom tih materijala uključujući nuklearnu forenziku.

      (1)  SL L 246, 21.9.2007., str. 34.

      (2)  Sva istraživanja u vezi s nuklearnom sigurnošću obuhvaćena su naslovom II. „Nuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)”.
   PRILOG II.

      PROGRAMI FINANCIRANJA

   Podložno pravilima sudjelovanja, određenima za provedbu Okvirnog programa, Zajednica podupire aktivnosti za istraživanje i tehnološki razvoj, uključujući demonstracijske aktivnosti u posebnim programima, kroz niz programa financiranja. Ti se programi pojedinačno ili u kombinaciji koriste za financiranje različitih kategorija aktivnosti koje se izvode u okviru programa.
   1.   PROGRAMI FINANCIRANJA U PODRUČJU ENERGIJE FUZIJE
   Aktivnosti u području istraživanja energije fuzije zbog svoje posebne prirode zahtijevaju posebne uvjete. Financijska potpora dodjeljuje se za aktivnosti koje se izvode na temelju postupaka utvrđenih u:

               1.1.

               ugovorima o pridruživanju između Komisije i država članica ili potpuno pridruženih trećih zemalja ili između Komisije i tijela država članica ili potpuno pridruženih trećih zemalja za izvođenje dijela istraživačkog programa Zajednice u području energije fuzije u skladu s člankom 10. Ugovora;

               1.2.

               Europskom sporazumu o razvoju fuzije, multilateralnom sporazumu sklopljenom između Komisije i organizacija u državama članicama ili pridruženim trećim zemljama, ili koje djeluju u njihovo ime, kako bi se, između ostalog, uspostavio okvir za daljnje istraživanje tehnologije fuzije u pridruženim organizacijama i industriji, korištenje uređaja JET i europski doprinos međunarodnoj suradnji;

               1.3.

               Europskom zajedničkom poduzeću za ITER na temelju članaka 45. do 51. Ugovora;

               1.4.

               međunarodnim sporazumima između Zajednice i trećih zemalja o aktivnostima u području istraživanja i razvoja energije fuzije, a posebno Sporazumu ITER-a i sporazumima o širem pristupu;

               1.5.

               svim drugim multilateralnim sporazumima sklopljenima između Zajednice i pridruženih organizacija, a posebno Sporazumu o pokretljivosti osoblja;

               1.6.

               zajednički financiranim djelovanjima za promicanje i doprinos istraživanju energije fuzije s tijelima u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Okvirnom programu ako ne postoji posebni ugovor o pridruživanju.

         Pored gore navedenih aktivnosti mogu se poduzeti aktivnosti za promicanje i razvoj ljudskih resursa, dodjelu stipendija, integrirane infrastrukturne inicijative i posebne potpore, posebno s ciljem usklađivanja istraživanja u području energije fuzije, pokretanja studija za potporu tim aktivnostima i podupiranja publikacija, razmjene informacija i osposobljavanja radi promicanja prijenosa tehnologije.
   2.   PROGRAMI FINANCIRANJA U DRUGIM PODRUČJIMA
   Aktivnosti u drugim područjima osim energije fuzije iz Okvirnog programa financiraju se kroz niz programa financiranja. Ti se programi pojedinačno ili u kombinaciji koriste za financiranje različitih kategorija djelovanja koja se provode u Okvirnom programu.
   Odluke o posebnim programima, radnim programima i pozivima na dostavu prijedloga, prema potrebi, navode sljedeće:

               —

               vrstu/vrste programa korištene za financiranje različitih kategorija aktivnosti,

               —

               kategorije sudionika (istraživačke organizacije, sveučilišta, industrija, tijela javne vlasti) koji mogu u njima sudjelovati,

               —

               vrste aktivnosti (istraživanje, razvoj, demonstracije, osposobljavanje, širenje rezultata, prijenos znanja i druge povezane aktivnosti) koje se mogu financirati.

         Ako se mogu koristiti različiti programi financiranja, radni programi mogu navesti program financiranja koji se koristi za temu koja je predmet poziva na dostavu prijedloga.
   Programi financiranja su sljedeći:

               (a)

               za potporu djelovanja koja se ponajprije provode na temelju poziva na dostavu prijedloga:

                           1.

                           Zajednički projekti
                           Potpora istraživačkih projekata koje provode konzorciji sa sudionicima iz različitih zemalja s ciljem razvoja novih znanja, novih tehnologija, proizvoda ili zajedničkih resursa za istraživanje. Veličina, opseg i unutarnja organizacija projekata mogu varirati s obzirom na područje i s obzirom na temu. Projekti variraju od malih ili srednje velikih usmjerenih istraživačkih aktivnosti do velikih integriranih projekata koji pokreću značajne resurse za postizanje određenog cilja. Radni nacrti projekata uključuju potporu za osposobljavanje i profesionalni razvoj istraživača.

                           2.

                           Mreže izvrsnosti
                           Potpora zajedničkim istraživačkim programima u kojima sudjeluju različite organizacije koje udružuju svoje aktivnosti u određenom području, a provode ih istraživački timovi u okviru dugoročne suradnje. Provedba zajedničkih istraživačkih programa zahtijeva formalnu obvezu tih organizacija. Radni nacrti projekata uključuju potporu za osposobljavanje i profesionalni razvoj istraživača.

                           3.

                           Aktivnosti usklađivanja i potpore
                           Potpora aktivnostima za usklađivanje ili potporu istraživanja (umrežavanje, razmjene, transnacionalni pristup istraživačkoj infrastrukturi, studije, konferencije, doprinosi kod izgradnje nove infrastrukture itd.) ili promicanje razvoja ljudskih resursa (npr. umrežavanje i određivanje programa osposobljavanja). Te se aktivnosti mogu provoditi i na drukčije načine osim poziva na dostavu prijedloga;

               (b)

               za potporu djelovanja koja se provode na temelju odluka Vijeća, Zajednica na temelju prijedloga Komisije pruža financijsku potporu za inicijative širokog opsega, financirane iz više izvora, kako slijedi:

                           —

                           financijski doprinos za zajednička poduzeća na temelju postupaka i odredaba utvrđenih u člancima 45. do 51. Ugovora,

                           —

                           financijski doprinos razvoju novih infrastruktura od europskog interesa.

         Komisija provodi programe financiranja sukladno odredbama iz Uredbe Vijeća (Euratom) br. 139/2012 od 19. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te pravila za širenje rezultata istraživanja (2012. – 2013.) (1), u pogledu pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta, pripadajućih propisa o državnim potporama, a posebno okvira za državne potpore za istraživanje i razvoj kao i međunarodnih pravila u ovom području. U skladu s ovim međunarodnim okvirom opseg i oblik financijskog učešća razmatra se za svaki pojedinačni slučaj, posebno ako je dostupno financiranje iz drugih izvora javnog sektora, uključujući druge financijske izvore Unije kao što je Europska investicijska banka.
   Za sudionike u neizravnim djelovanjima koje se provode u razvojno zaostalim regijama (regije konvergencije prema definiciji iz članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (2), uključujući regije koje ostvaruju pravo na financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja konvergencije i regije koje ostvaruju pravo na financiranje iz kohezijskog fonda te najudaljenije regije), mobiliziraju se dodatna sredstva iz strukturnih fondova kad god je to moguće i prikladno.
   3.   IZRAVNA DJELOVANJA – ZAJEDNIČKI ISTRAŽIVAČKI CENTAR
   Aktivnosti Zajednice, navedene kao izravna djelovanja, provodi JRC u skladu s Odlukom Vijeća 2012/95/Euratom od 19. prosinca 2011. o posebnom programu kojim se, putem izravnih djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra, provodi Okvirni program Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. – 2013.) (3).

      (1)  SL L 47, 18.2.2012., str 1.

      (2)  SL L 210, 31.7.2006., str. 25.

      (3)  SL L 47, 18.2.2012., str 40.


title: 2014/640/EU: Odluka Vijeća od 23. rujna 2013. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za suradnju u području kulture ustanovljenom Protokolom o suradnji u području kulture uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u vezi s donošenjem poslovnika Odbora za suradnju u području kulture

text:
               3.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 263/23

         ODLUKA VIJEĆA
   od 23. rujna 2013.
   o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za suradnju u području kulture ustanovljenom Protokolom o suradnji u području kulture uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u vezi s donošenjem poslovnika Odbora za suradnju u području kulture

      (2014/640/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167. stavak 3. u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 23. travnja 2007. ovlastilo Komisiju za vođenje pregovora u ime Europske unije i njezinih država članica o Sporazumu o slobodnoj trgovini s Republikom Korejom.

               (2)

               Ti su pregovori zaključeni te je Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (1) („Sporazum”) potpisan 6. listopada 2010. Sporazum sadrži Protokol o suradnji u području kulture („Protokol”) kojim se, u skladu s njegovim člankom 1., utvrđuje okvir unutar kojega strane surađuju kako bi se olakšala razmjena kulturnih aktivnosti, dobara i usluga, uključujući, inter alia, u audiovizualnom sektoru.

               (3)

               U skladu s člankom 15.10. stavkom 5. Sporazuma, on se privremeno primjenjuje temeljem Odluke Vijeća 2011/265/EU (2) („Odluka”) od 1. srpnja 2011., podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (4)

               U skladu s člankom 3. Odluke, članak 4. stavak 3., članak 5. stavak 2., članak 6. stavci 1., 2., 4. i 5., članci 8., 9. i 10. Protokola nisu se privremeno primjenjivali.

               (5)

               U skladu s člankom 4. stavkom 1. Odluke, Komisija obavješćuje Koreju u pismenom obliku o namjeri Unije da ne produži razdoblje prava na audiovizualnu koprodukciju u skladu s člankom 5. Protokola, a slijedeći postupak određen u njegovu članku 5. stavku 8., osim, ako na prijedlog Komisije, Vijeće ne odluči produžiti to pravo četiri mjeseca prije isteka takvog razdoblja prava. Ako Vijeće pristane zadržati pravo, obveza za slanje obavijesti ponovno nastupa na kraju obnovljenog razdoblja prava. Za posebnu svrhu odlučivanja o nastavku razdoblja prava, Vijeće treba djelovati jednoglasno.

               (6)

               Članak 3.Protokola predviđa uspostavuOdbora za suradnju u području kulture koji, između ostalih zadataka, trebanadzirati provedbu Protokola.

               (7)

               U skladu s člankom 6. Odluke zastupnici Unije u Odboru za suradnju u području kulture uključuju visoke dužnosnike i Komisije i država članica koji imaju stručno znanje i iskustvo u pitanjima i praksi u području kulture, te koji će iznijeti stajalište Unije u skladu s Ugovorom.

               (8)

               Odlukama Odbora ne bi se trebala dodjeljivati prava ili uvoditi obveze na koje se izravno može pozvati pred Unijinim sudovima ili sudovima država članica.

               (9)

               Pripremna tijela Vijeća nadležna u području kulture i audiovizualnih pitanja trebala bi u ranoj fazi biti uključena u utvrđivanju stajališta koje se u ime Unije treba zauzeti u Odboru za suradnju u području kulture.

               (10)

               Ova Odluka ne bi trebala utjecati na nadležnosti Unije i država članica.

               (11)

               Unija bi trebala odrediti stajalište koje treba zauzeti u Odboru za suradnju u području kulture u vezi s donošenjem poslovnika Odbora za suradnju u području kulture,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za suradnju u području kulture osnovanom Protokolom o suradnji u području kulture uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u vezi s donošenjem poslovnika Odbora za suradnju u području kulture temelji se na nacrtu odluke Odbora za suradnju u području kulture priloženom ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         V. JUKNA

      (1)  SL L 127, 14.5.2011., str. 6.

      (2)  Odluka Vijeća 2011/265/EU od 16. rujna 2010. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (SL L 127, 14.5.2011., str. 1.).

      NACRT
      ODLUKA br. … ODBORA ZA SURADNJU U PODRUČJU KULTURE IZMEĐU EU-a I KOREJE
      od
      o donošenju poslovnika Odbora za suradnju u području kulture
      ODBOR ZA KULTURNU SURADNJU,
      Uzimajući u obzir Protokol o suradnji u području kulture uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, potpisan u Bruxellesu 6. listopada 2010., te posebno njegov članak 3.,
      budući da:

                  (1)

                  Članak 3. Protokola o suradnji u području kulture („Protokol”) predviđa uspostavu Odbora za suradnju u području kulture („Odbor”).

                  (2)

                  Odbor bi trebao izvršavati sve funkcije Odbora za trgovinu u vezi s Protokolom, u skladu s člankom 3. 3. Protokola.

                  (3)

                  Odbor bi trebao donijeti svoj poslovnik,

            DONIO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Poslovnik Odbora ustanovljen je kako je određeno u Prilogu.
      Članak 2.
      Ova Odluka stupa na snagu …

         Sastavljeno u … dana …

               Za Odbor za suradnju u području kulture

               Prvi zamjenik ministra

               Ministarstvo kulture, sporta i turizma Republike Koreje

            …

               [Ispunjava korejska strana]

               Glavni direktor Glavne uprave za obrazovanje i kulturu

               Europske komisije

            …

      PRILOG
      POSLOVNIK ODBORA ZA SURADNJU U PODRUČJU KULTURE
      Članak 1.
      Sastav i predsjedanje
      1.   Odbor za suradnju u području kulture („Odbor”) predviđen člankom 3. 1. Protokola o suradnji u području kulture („Protokol”) uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njenih država članica s jedne strane i Republike Koreje s druge strane („Sporazum”) izvršava sve funkcije Odbora za trgovinu povezane s Protokolom u skladu s člankom 3. 3. Protokola te nadzire provedbu Protokola.
      2.   Odbor se sastoji od zastupnika Komisije i država članica koje može zastupati, za teme iz područja njihove nadležnosti, Predsjedništvo Vijeća Europske unije s jedne strane te zastupnika Koreje s druge strane. Kao što je predviđeno člankom 3. 1. Protokola, ovi su zastupnici viši dužnosnici iz uprave svake stranke koji imaju stručno znanje i iskustvo u pitanjima i praksi u području kulture.
      3.   Odborom supredsjedava glavni direktor Ureda za sadržajnu politiku Ministarstva kulture, sporta i turizma Koreje te direktor za kulturu i medije Glavne uprave za obrazovanje i kulturu Europske komisije. Svaki predsjedatelj može organizirati da ga zastupa osoba koju je za to odredio.
      Članak 2.
      Zastupanje
      1.   Jedna stranka obavješćuje drugu o popisu svojih članova Odbora. Popisom upravlja tajništvo Odbora.
      2.   Član koji želi biti zastupan po zamjenskom zastupniku o tome obavješćuje predsjedatelja Odbora i navodi ime svoje zamjene prije sastanka na kojem će biti na taj način zastupljen. Zamjenski zastupnik člana Odbora ima sva prava toga člana.
      Članak 3.
      Sastanci
      1.   Odbor se sastaje najmanje jedanput godišnje te po potrebi na zahtjev bilo koje stranke. Sastanci se održavaju naizmjence u Bruxellesu i Seulu, osim ako se strane drugačije ne dogovore. Ako se obje strane suglase, sastanci Odbora mogu se održati putem videokonferencije ili telekonferencije.
      2.   Svaki sastanak Odbora saziva tajništvo Odbora na dan i u mjestu o kojem su se obje strane složile. Obavijest o sazivanju sastanka izdaje tajništvo Odbora članovima Odbora najkasnije tri mjeseca prije početka zasjedanja, osim ako se strane drugačije ne dogovore.
      Članak 4.
      Izaslanstva
      Članove Odbora mogu pratiti dužnosnici. Prije svakog sastanka, obavješćuje se predsjedatelje Odbora o namjeravanom sastavu izaslanstava koja sudjeluju na sastanku.
      Članak 5.
      Promatrači i stručnjaci
      Predsjedatelji Odbora mogu pozvati promatrače i stručnjake da sudjeluju na sastancima na ad hoc osnovi.
      Članak 6.
      Tajništvo
      Domaće kontaktne točke iz članka 3. 4. Protokola zajednički djeluju kao tajništvo Odbora.
      Članak 7.
      Dokumenti
      Kada su rasprave Odbora temeljene na pismenim popratnim dokumentima, takvi dokumenti se numeriraju i tajništvo Odbora ih upućuje kao dokumente Odbora.
      Članak 8.
      Prepiska
      1.   Prepiska upućena predsjedateljima Odbora prosljeđuje se tajništvu Odbora za upućivanje članovima Odbora.
      2.   Prepisku predsjedatelja Odbora tajništvo Odbora šalje primateljima te ju, prema potrebi, numerira i upućuje ostalim članovima Odbora.
      Članak 9.
      Dnevni red sastanaka
      1.   Tajništvo Odbora sastavlja privremeni dnevni red za svaki sastanak. On se prosljeđuje, zajedno s relevantnim dokumentima, članovima Odbora kao i predsjedateljima Odbora najkasnije dva mjeseca prije početka sastanka.
      2.   Odbor usvaja dnevni red na početku svakog sastanka. Točke izvan onih uvrštenih u privremeni dnevni red mogu se staviti na dnevni red ako su stranke s tim suglasne.
      3.   Predsjedatelji Odbora mogu, prema dogovoru, skratiti razdoblje navedeno u stavku 1. kako bi se uzeli u obzir zahtjevi određenog slučaja.
      Članak 10.
      Zapisnik
      1.   Nacrt zapisnika svakog sastanka, uobičajeno 21 dan nakon okončanja sastanka, sastavlja tajništvo Odbora.
      2.   Zapisnik, prema općem pravilu, sažima svaku točku dnevnog reda navodeći ako je moguće:

                  (a)

                  dokumente podnesene Odboru;

                  (b)

                  bilo koju izjavu za koju je član Odbora zatražio da bude unesena; te

                  (c)

                  donesene odluke, iznesene preporuke, dogovorene izjave i donesene zaključke o određenim točkama dnevnog reda.

            3.   Zapisnik sadrži i popis svih sudionika koji su sudjelovali u sastanku.
      4.   Zapisnik u pismenom obliku potvrđuju obje strane u roku od 28 dana od dana primitka nacrta zapisnika ili do bilo kojeg drugog datuma o kojem su se stranke sporazumjele. Nakon odobrenja, dva primjerka zapisnika potpisuje tajništvo Odbora te svaka stranka dobiva po jedan izvorni primjerak tih vjerodostojnih dokumenata. Primjerci potpisanog zapisnika prosljeđuju se članovima Odbora.
      Članak 11.
      Odluke i preporuke
      1.   Odbor može, u svrhu postizanja ciljeva Protokola, imati ovlasti donošenja odluka i preporuka u vezi sa svim pitanjima u slučajevima predviđenim Protokolom.
      2.   Odbor donosi odluke i preporuke sporazumom između stranaka. Takvi akti nazivaju se „odluka” ili „preporuka”.
      3.   U razdoblju između sastanaka Odbor može donijeti odluke ili preporuke pismenim postupkom, ako su obje stranke s tim suglasne. Pismeni postupak sastoji se od razmjene nota između predsjedavajućih Odbora. Odluke ili preporuke koje podliježu pismenom postupku tajništvo Odbora upućuje članovima najkasnije dva mjeseca prije datuma njihova donošenja. Tajništvo Odbora utvrđuje da je pismeni postupak okončan te o tome obavješćuje članove Odbora.
      4.   Tajništvo Odbora odlukama ili preporukama dodjeljuje serijski broj, datum donošenja i opis njihova predmeta i dostavlja ih članovima Odbora. Svaka odluka sadrži datum njezina stupanja na snagu.
      5.   Odluke i preporuke koje donese Odbor ovjerovljuju se dvama vjerodostojnim primjercima koje potpisuju predsjedatelji Odbora.
      Članak 12.
      Javnost i povjerljivost
      1.   Osim ako nije drugačije odlučeno, sastanci Odbor nisu javni.
      2.   Kada stranka dostavi Odboru informacije koje se prema njenim zakonima i propisima smatraju povjerljivima, druga stranka te informacije smatra povjerljivima.
      3.   Svaka stranka odlučuje o objavi odluka i preporuka Odbora u svojim službenim listovima.
      Članak 13.
      Troškovi
      1.   Svaka stranka pokriva troškove proizašle iz sudjelovanja na sastancima Odbora kako u vezi s osobljem, putnim i boravišnim troškovima tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim troškovima.
      2.   Troškove povezane s organizacijom sastanaka i reprodukcijom dokumenata snosi strana koja je domaćin sastanka.


title: Odluka Komisije (EU) 2016/1366 оd 10. kolovoza 2016. kojom se potvrđuje sudjelovanje Estonije u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu

text:
               11.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 216/23

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1366
   оd 10. kolovoza 2016.
   kojom se potvrđuje sudjelovanje Estonije u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 328. stavak 1. i članak 331. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2010/405/EU od 12. srpnja 2010. o odobrenju pojačane suradnje u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu (1),
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1259/2010 od 20. prosinca 2010. o provedbi pojačane suradnje u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu (2),
   uzimajući u obzir obavijest Estonije o njezinoj namjeri da sudjeluje u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu,
   budući da:

               (1)

               Dana 12. srpnja 2010. Vijeće je odlučilo odobriti pojačanu suradnju između Belgije, Bugarske, Njemačke, Španjolske, Francuske, Italije, Latvije, Luksemburga, Mađarske, Malte, Austrije, Portugala, Rumunjske i Slovenije u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu.

               (2)

               Dana 20. prosinca 2010. Vijeće je donijelo Uredbu (EU) br. 1259/2010 o provedbi pojačane suradnje u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu.

               (3)

               Dana 21. studenoga 2012. Komisija je donijela Odluku 2012/714/EU o potvrdi sudjelovanja Litve u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu (3).

               (4)

               Komisija je 27. siječnja 2014. donijela Odluku 2014/39/EU kojom se potvrđuje sudjelovanje Grčke u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu (4).

               (5)

               Estonija je svoju namjeru sudjelovanja u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu priopćila dopisom 13. travnja 2016., a Komisija je njegov primitak evidentirala 18. travnja 2016.

               (6)

               Komisija navodi da se ni Odlukom 2010/405/EU ni Uredbom (EU) br. 1259/2010 ne propisuju nikakvi određeni uvjeti za sudjelovanje u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu te da bi se sudjelovanjem Estonije povećale koristi od te pojačane suradnje.

               (7)

               Sudjelovanje Estonije u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu trebalo bi stoga potvrditi.

               (8)

               Komisija treba donijeti prijelazne mjere za Estoniju koje su potrebne za primjenu Uredbe (EU) br. 1259/2010.

               (9)

               Uredba (EU) br. 1259/2010 trebala bi stupiti na snagu u Estoniji sljedećeg dana od dana objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sudjelovanje Estonije u pojačanoj suradnji
   1.   Potvrđuje se sudjelovanje Estonije u pojačanoj suradnji u području prava primjenljivog na razvod braka i zakonsku rastavu odobreno Odlukom 2010/405/EU.
   2.   Uredba (EU) br. 1259/2010 primjenjuje se na Estoniju u skladu s ovom Odlukom.
   Članak 2.
   Informacije koje Estonija mora dostaviti
   Do 11. svibnja 2017. Estonija Komisiji dostavlja svoje nacionalne odredbe, ako postoje, u odnosu na:

               (a)

               formalne zahtjeve koji se primjenjuju na sporazume o odabiru primjenjivog prava sukladno članku 7. stavcima 2. do 4. Uredbe (EU) br. 1259/2010; te

               (b)

               mogućnost određivanja primjenjivog prava u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1259/2010.

         Članak 3.
   Prijelazne odredbe za Estoniju
   1.   Uredba (EU) br. 1259/2010 primjenjuje se na Estoniju samo u pogledu pokrenutih sudskih postupaka i vrsta sporazuma iz članka 5. Uredbe (EU) br. 1259/2010 sklopljenih od 11. veljače 2018.
   Međutim, na Estoniju učinak ima i primjena sporazuma o odabiru primjenjivog prava sklopljenog prije 11. veljače 2018., pod uvjetom da je u skladu s člancima 6. i 7. Uredbe (EU) br. 1259/2010.
   2.   Uredba (EU) br. 1259/2010 primjenjuje se na Estoniju ne dovodeći u pitanje sporazume o odabiru primjenjivog prava sklopljene u skladu s pravom države članice sudionice pred čijim je sudom pokrenut postupak prije 11. veljače 2018.
   Članak 4.
   Stupanje na snagu i datum primjene Uredbe (EU) br. 1259/2010 u Estoniji
   Uredba (EU) br. 1259/2010 stupa na snagu u Estoniji sljedećeg dana od dana objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.
   Uredba (EU) br. 1259/2010 primjenjuje se na Estoniju od 11. veljače 2018.
   Članak 5.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. kolovoza 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 189, 22.7.2010., str. 12.

      (2)  SL L 343, 29.12.2010., str. 10.

      (3)  SL L 323, 22.11.2012., str. 18.

      (4)  SL L 23, 28.1.2014., str. 41.


title: Odluka Komisije (EU) 2015/1097 оd 8. travnja 2015. o usklađenosti s pravom Unije mjera koje poduzima Danska u skladu s člankom 14. Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama)

text:
               8.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 177/54

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1097
   оd 8. travnja 2015.
   o usklađenosti s pravom Unije mjera koje poduzima Danska u skladu s člankom 14. Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,
   uzimajući u obzir mišljenje odbora osnovanog u skladu s člankom 29. Direktive 2010/13/EU,
   budući da:

               (1)

               Danska je dopisom od 6. siječnja 2015. obavijestila Komisiju o mjerama koje namjerava poduzeti u skladu s člankom 14. stavkom 1. Direktive 2010/13/EU.

               (2)

               Komisija je u roku od tri mjeseca nakon primitka obavijesti provjerila jesu li te mjere usklađene s pravom Unije, posebno u pogledu proporcionalnosti mjera i transparentnosti nacionalnog postupka savjetovanja.

               (3)

               Pri provjeri mjera Komisija je uzela u obzir dostupne podatke o danskom audiovizualnom tržištu, posebno u pogledu utjecaja na tržište televizije.

               (4)

               Danska je nakon opsežnog javnog savjetovanja na jasan i transparentan način sastavila popis događaja od velike važnosti za društvo.

               (5)

               Na temelju podrobnih dokaza i podataka o gledanosti koje su dostavila danska nadležna tijela, Komisija je utvrdila da popis određenih događaja sastavljen u skladu s člankom 14. stavkom 1. Direktive 2010/13/EU ispunjuje najmanje dva kriterija u nastavku koje se smatra pouzdanim pokazateljima važnosti takvih događaja za društvo: i. poseban opći odjek u državi članici, a ne samo važnost onima koji inače prate predmetni sport ili aktivnost; ii. općenito priznata izrazita kulturna važnost koju tom događaju pridaje stanovništvo države članice, posebno kao katalizator kulturnog identiteta; iii. sudjelovanje državne reprezentacije u predmetnom natjecanju ili turniru od međunarodne važnosti; te iv. činjenica da se događaj tradicionalno emitira na besplatnoj televiziji i ima veliku gledanost.

               (6)

               Na dostavljenom popisu događaja od velike važnosti za društvo navedeni su brojni određeni događaji koji se smatraju događajima od velike važnosti za društvo, primjerice ljetne i zimske Olimpijske igre. Danska nadležna tijela dokazala su da ljetne i zimske Olimpijske igre imaju veliku gledanost i da se tradicionalno emitiraju na slobodnoj televiziji. Osim toga, imaju poseban opći odjek u Danskoj jer su posebno popularne među širom javnošću, a ne samo među onima koji obično prate sportske događaje.

               (7)

               Finalne i polufinalne utakmice Svjetskog nogometnog prvenstva za muškarce i Europskog nogometnog prvenstva za muškarce također se smatraju događajima od velike važnosti za društvo. Na popisu su i sve utakmice danske reprezentacije u okviru tih događaja te kvalifikacijske utakmice danske reprezentacije. Danska nadležna tijela dokazala su da takvi događaji imaju veliku gledanost i da se tradicionalno emitiraju na slobodnoj televiziji. Osim toga, imaju poseban opći odjek u Danskoj jer su posebno popularni među širom javnošću, a ne samo među onima koji obično prate sportske događaje. Oni uključuju nastupe reprezentacije na međunarodnim turnirima od velike važnosti.

               (8)

               Finalne, polufinalne i sve utakmice danske reprezentacije te kvalifikacijske utakmice danske reprezentacije u okviru Svjetskog i Europskog rukometnog prvenstva za žene imaju veliku gledanost i tradicionalno se emitiraju na slobodnoj televiziji. Isto tako, za njima u Danskoj vlada poseban i velik interes, čak i među osobama koje inače ne prate taj sport. Oni uključuju nastupe reprezentacije na međunarodnim turnirima od velike važnosti. Činjenica da je danska reprezentacija na tim turnirima postigla velike uspjehe pojačava taj poseban i velik interes.

               (9)

               Finalne, polufinalne i sve utakmice danske reprezentacije te kvalifikacijske utakmice danske reprezentacije u okviru Svjetskog i Europskog rukometnog prvenstva za muškarce imaju veliku gledanost i tradicionalno se emitiraju na slobodnoj televiziji. Isto tako, za njima u Danskoj vlada poseban i velik interes, čak i među osobama koje inače ne prate taj sport. Oni uključuju nastupe reprezentacije na međunarodnim turnirima od velike važnosti. Činjenica da je danska reprezentacija na tim turnirima postigla velike uspjehe pojačava taj poseban i velik interes.

               (10)

               Propisane mjere ne izlaze iz okvira nužnog za ostvarivanje cilja, a to je zaštita prava na informacije i pristup šire javnosti televizijskim prijenosima događaja od velike važnosti za društvo. U tom se zaključku uzimaju u obzir načini emitiranja predmetnih događaja, definicija „kvalificirane televizijske kuće”, uloga arbitraže u rješavanju sporova nastalih tijekom provedbe mjera i činjenica da će se izvršni nalog koji sadržava popis događaja primjenjivati na događaje za koje su ugovori o isključivim pravima sklopljeni nakon stupanja na snagu izvršnog naloga. Na temelju toga može se zaključiti da učinci na pravo vlasništva, kako je predviđeno člankom 17. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, ne nadilaze one koji su neodvojivo povezani s dodavanjem događaja na popis predviđen člankom 14. stavkom 1. Direktive 2010/13/EU.

               (11)

               Iz istih razloga čini se da su danske mjere proporcionalne i da je opravdano odstupanje od temeljne slobode pružanja usluga iz članka 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Od prevladavajućeg je javnog interesa široj javnosti osigurati pristup prijenosima događaja od velike važnosti za društvo. Isto tako, danskim mjerama ne provodi se diskriminacija televizijskih kuća iz drugih država članica, nositelja prava ili drugih gospodarskih subjekata te se ne sprječava njihov pristup tržištu.

               (12)

               Osim toga, određene mjere u skladu su s pravilima Unije o tržišnom natjecanju. Definicija kvalificiranih televizijskih kuća za emitiranje događaja s popisa temelji se na objektivnim kriterijima koji omogućuju stvarno i potencijalno tržišno natjecanje za stjecanje prava na emitiranje tih događaja. Osim toga, broj određenih događaja nije toliko neproporcionalan da bi narušio tržišno natjecanje na maloprodajnim tržištima slobodne televizije i televizije uz plaćanje. Zato se može smatrati da učinci na slobodu tržišnog natjecanja ne nadilaze one koji su neodvojivo povezani s dodavanjem događaja na popis predviđen člankom 14. stavkom 1. Direktive 2010/13/EU.

               (13)

               Komisija je drugim državama članicama priopćila mjere koje poduzima Danska i iznijela rezultate svoje provjere odboru koji je osnovan u skladu s člankom 29. Direktive 2010/13/EU. Odbor je donio povoljno mišljenje,

         ODLUČILA JE:
   Jedini članak
   1.   Mjere koje Danska poduzima u skladu s člankom 14. stavkom 1. Direktive 2010/13/EU i o kojima je obavijestila Komisiju u skladu s člankom 14. stavkom 2. te Direktive u skladu su s pravom Unije.
   2.   Mjere koje Danska poduzme bit će objavljene u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. travnja 2015.

            Za Komisiju

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

      PRILOG

         UREDBA O UPORABI ISKLJUČIVIH PRAVA TELEVIZIJSKIH KUĆA NA DOGAĐAJE OD VELIKE VAŽNOSTI ZA DRUŠTVO

      U skladu s člankom 90. stavkom 1. i člankom 93. stavkom 2. Zakona o radijskom i televizijskom emitiranju (vidjeti Akt o konsolidaciji br. 255 od 20. ožujka 2014.) utvrđuje se sljedeće:
      PODRUČJE PRIMJENE

                     Članak 1.

                              1.

                              Uredbom je obuhvaćena uporaba isključivih prava televizijskih kuća na događaje od velike važnosti za društvo. Pojam „televizijska kuća” odnosi se na poduzeća koja pružaju programske usluge u skladu s člancima 1. i 2. Zakona o radijskom i televizijskom emitiranju.

                              2.

                              Isključiva prava na takve događaje ne smiju se iskorištavati tako da se znatnom dijelu javnosti uskrati mogućnost praćenja događaja uživo ili u naknadnoj snimci na besplatnoj televiziji.

            DOGAĐAJI OD VELIKE VAŽNOSTI ZA DRUŠTVO

                     Članak 2.

                  U ovoj se Uredbi „događajem od velike važnosti za društvo” smatra sportski događaj koji ispunjuje najmanje dva sljedeća uvjeta:

                              1.

                              od interesa je za osobe koje obično ne prate predmetne sportske događaje na televiziji;

                              2.

                              pripada vrsti sporta koja je u danskoj sportskoj kulturi tradicionalno u središtu pozornosti;

                              3.

                              općenito ga prati velik broj gledatelja.

                     Članak 3.

                  Sljedeći se događaji smatraju događajima od velike važnosti za društvo:

                              1.

                              (ljetne i zimske) Olimpijske igre: sve igre, uključujući svečanost otvaranja i zatvaranja, uz poštovanje stavka 7. stavku 2.;

                              2.

                              završne utakmice na Svjetskom i Europskom nogometnom prvenstvu za muškarce: sve utakmice u kojima igra Danska te polufinalne i finalne utakmice;

                              3.

                              završne utakmice na Svjetskom i Europskom rukometnom prvenstvu za muškarce i žene: sve utakmice u kojima igra Danska te polufinalne i finalne utakmice;

                              4.

                              kvalifikacijske utakmice za Svjetsko i Europsko nogometno prvenstvo za muškarce;

                              5.

                              kvalifikacijske utakmice za Svjetsko i Europsko rukometno prvenstvo za muškarce i žene.

            UPORABA TELEVIZIJSKIH PRAVA

                     Članak 4.

                  Smatra se da je znatnom dijelu javnosti uskraćena mogućnost praćenja nekog događaja na slobodnoj televiziji ako nisu ispunjeni sljedeći uvjeti:

                              1.

                              događaj se emitira na televizijskom kanalu/televizijskim kanalima kojem/kojima u trenutku emitiranja ukupno 90 % kućanstava može pristupiti na televizijskim prijamnicima s pomoću antene, satelita, kabela ili IPTV-a/optičkih vlakana; i

                              2.

                              kućanstva mogu primati taj događaj besplatno osim:

                                          (a)

                                          naknade za medije;

                                          (b)

                                          pretplate koja se plaća televizijskoj kući koja omogućuje predmetni kanal u okviru najjeftinijeg paketa; ili

                                          (c)

                                          pretplate koja se plaća radi primanja samo tog kanala u slučaju pretplate kojom se ne zahtijeva pretplata na paket.

                     Članak 5.

                              1.

                              Televizijske kuće koje ne mogu iskoristiti isključiva prava na događaj od velike važnosti za društvo u skladu s ograničenjem prava uporabe iz članka 1. stavka 2. (vidjeti članak 4.) i koje su stekle isključiva prava na emitiranje takvog događaja (vidjeti članak 3.) ta prava mogu iskoristiti samo ako ugovorom s drugom televizijskom kućom mogu osigurati da znatnom dijelu javnosti nije uskraćena mogućnost praćenja tog događaja uživo ili u naknadnoj snimci na besplatnoj televiziji.

                              2.

                              Televizijske kuće koje ne mogu iskoristiti isključiva prava na događaj od velike važnosti za društvo u skladu s ograničenjem prava uporabe iz članka 1. stavka 2. (vidjeti članak 4.) i koje su stekle isključiva prava na emitiranje takvog događaja (vidjeti članak 3.) pravovremeno i, ako je omogućeno vremenom stjecanja tih prava, najkasnije šest mjeseci prije događaja dodjeljuju prava televizijskim kućama/skupini televizijskih kuća koje mogu iskoristiti isključiva prava na takav događaj u skladu s ograničenjem prava uporabe iz članka 1. stavka 2. (vidjeti članak 4.) kako bi se utvrdilo postoje li televizijske kuće/skupine televizijskih kuća koje žele sklopiti poštene trgovinske sporazume za emitiranje tog događaja (vidjeti stavke 3. i 4. u nastavku i članak 8.). U slučajevima u kojima je na temelju članka 6. stavka 1. točke 1. moguće naknadno emitirati događaj, u sporazume koje predlaže televizijska kuća ili pružatelj usluga koji nije u mogućnosti iskoristiti isključiva prava na takav događaj u skladu s ograničenjem prava uporabe iz članka 1. stavka 2. (vidjeti članak 4.) uključuje se pravo na prijenos uživo i u naknadnoj snimci.

                              3.

                              Televizijske kuće kojima je na temelju prethodno navedenog stavka 1. ponuđen sporazum o emitiranju događaja od velike važnosti za društvo (vidjeti članak 3.) pismeno obavješćuju o svojem interesu da sklope takav sporazum u roku od 14 dana nakon primitka ponude u pisanom obliku koja sadržava, uz predloženu cijenu i ostale uvjete ugovora, posebne informacije o događaju, uključujući mjesto i vrijeme održavanja.

                              4.

                              Odredbe iz prethodno navedenog stavka 1. ne primjenjuju se u slučajevima u kojima televizijska kuća ili pružatelj usluga mogu dokazati da nijedna televizijska kuća ili skupina televizijskih kuća koja može iskoristiti isključiva prava na događaj od velike važnosti za društvo u skladu s ograničenjem prava uporabe iz članka 1. stavka 2. (vidjeti članak 4.) ne želi sklopiti pošteni trgovinski sporazum o emitiranju tog događaja.

                     Članak 6.

                              1.

                              Događaji od velike važnosti za društvo kako je definirano u članku 3. u načelu se emitiraju uživo. Međutim, emitiranje takvih događaja može se odgoditi ako je ta odgoda opravdana objektivnim razlozima, primjerice:

                                          1.

                                          događaj se odvija tijekom noći (00:00 – 06:00, prema danskom vremenu);

                                          2.

                                          događaj se sastoji od više istovremenih događanja poput Olimpijskih igara; ili

                                          3.

                                          zbog emitiranja uživo moralo bi se odgoditi emitiranje događaja od velike važnosti za društvo koji nisu navedeni u članku 3.

                              2.

                              Prijenos događaja od velike važnosti za društvo ne smije se u načelu odgađati više od 24 sata.

                              3.

                              Prethodno navedene odredbe u prethodno navedenim stavcima 1. – 2. ne primjenjuju se na događaje koji se emitiraju u skladu s člankom 5. stavkom 4.

                     Članak 7.

                              1.

                              Događaji od velike važnosti za društvo kako je definirano u članku 3. emitiraju se u cijelosti, uz poštovanje stavka 2. u nastavku.

                              2.

                              Emitiranje ljetnih i zimskih Olimpijskih igara (vidjeti članak 3. točku 1.) može biti ograničeno na širok i reprezentativan prijenos događaja u cijelosti u obliku isječaka koji na odgovarajući način prikazuju čitav niz sportova i zemalja u dužem vremenskom razdoblju. Naglasak se stavlja i na prijenos događaja u kojima sudjeluje Danska i na uvjete iz članka 2. Svečanosti otvaranja i zatvaranja emitiraju se uživo i u cijelosti, uz poštovanje članka 6. Dijelovi Olimpijskih igara koji se ne emitiraju na temelju točaka 1. i 2. mogu se emitirati na kanalima koji ne ispunjavaju zahtjeve iz članka 4.

                              3.

                              Prethodno navedene odredbe u prethodno navedenim stavcima 1. – 2. ne primjenjuju se na događaje koji se emitiraju u skladu s člankom 5. stavkom 4.

            OSTALE ODREDBE

                     Članak 8.

                  Sporovi povezani sa sporazumom na temelju članka 5. stavaka 1. – 3. o emitiranju događaja od velike važnosti za društvo, uključujući sporove oko cijene, rješavaju se arbitražom (vidjeti Zakon o arbitraži).

                     Članak 9.

                  Ministarstvo kulture ocijenit će Uredbu u roku od tri godine nakon njezina stupanja na snagu. Ocjenjivanjem će se obuhvatiti razvoji događaja u pogledu oblika raspodjele i rasprava s predmetnim stranama.

            POVREDA

                     Članak 10.

                              1.

                              Povrede članka 1. stavka 2., članka 5. stavaka 1. i 2., članka 6. stavaka 1. i 2. te članka 7. stavaka 1. i 2. kažnjavat će se novčanom kaznom.

                              2.

                              Poduzeća itd. (pravni subjekti) mogu se smatrati odgovornima na temelju odredaba u poglavlju 5. Kaznenog zakona.

                     Članak 11.

                              1.

                              Na temelju članka 50. stavka 1. točke 1. Zakona o radijskom i televizijskom emitiranju programska licencija izdana u skladu s člankom 45. tog Zakona može se privremeno ili stalno oduzeti ako nositelj znatno ili opetovano krši Zakon ili odredbe utvrđene u skladu s njim.

                              2.

                              Na temelju članka 50. stavka 2. točke 1. Zakona o radijskom i televizijskom emitiranju Odbor za radio i televiziju može odlučiti da će privremeno ili stalno prekinuti programske usluge u skladu s člankom 47. Zakona ako registrirano poduzeće znatno ili opetovano krši Zakon ili odredbe utvrđene u skladu s njim.

            STUPANJE NA SNAGU

                     Članak 12.

                  Ova Uredba stupa na snagu 1. svibnja 2015. i primjenjuje se na događaje za koje je sporazum u pogledu uporabe isključivih prava sklopljen nakon tog datuma.

            Ministarstvo kulture, 19. travnja 2015.
      Marianne JELVED/Lars M. BANKE


title: Odluka (EU) 2017/1620 Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015., dio X. – Europska služba za vanjsko djelovanje

text:
               29.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/124

         ODLUKA (EU) 2017/1620 EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 27. travnja 2017.
   o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015., dio X. – Europska služba za vanjsko djelovanje
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015. (1),

               —

               uzimajući u obzir konsolidirane godišnje financijske izvještaje Europske unije za financijsku godinu 2015. (COM(2016) 475 – C8-0278/2016) (2),

               —

               uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2015., s odgovorima institucija (3),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (4) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2015., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir članak 314. stavak 10. te članke 317., 318. i 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (5), a posebno njezine članke 55., 99. i od 164. do 167.,

               —

               uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 07/2016. Revizorskog suda: „Kako Europska služba za vanjsko djelovanje upravlja svojim zgradama diljem svijeta”,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog IV. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0122/2017),

               1.

               daje razrješnicu Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za izvršenje proračuna Europske službe za vanjsko djelovanje za financijsku godinu 2015.;

               2.

               iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji u nastavku;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i Rezoluciju, koja je njezin sastavni dio, proslijedi Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, Sudu Europske unije, Revizorskom sudu, Europskom ombudsmanu, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Antonio TAJANI

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL L 69, 13.3.2015.

      (2)  SL C 380, 14.10.2016., str. 1.

      (3)  SL C 375, 13.10.2016., str. 1.

      (4)  SL C 380, 14.10.2016., str. 147.

      (5)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.


title: Odluka Europskog parlamenta (EU) 2015/1652 od 29. travnja 2015. o zaključenju poslovnih knjiga Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2013.

text:
               30.9.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 255/225

      ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA (EU) 2015/1652
      od 29. travnja 2015.
      o zaključenju poslovnih knjiga Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2013.
      EUROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  uzimajući u obzir konačnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2013.,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2013. zajedno s odgovorima Agencije (1),

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2013., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 17. veljače 2015. o razrješnici koju treba dobiti Agencija za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2013. (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (3),

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (4), a posebno njezin članak 208.,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (5), a posebno njezin članak 97.,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenoga 2002. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (6),

                  —

                  uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (7), a posebno njezin članak 108.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0073/2015),

         1.

            utvrđuje da konačna godišnja računovodstvena dokumentacija Europske agencije za kemikalije odgovara obliku u kojem je sadržana u prilogu izvješću Revizorskog suda;

         2.

            odobrava zaključenje poslovnih knjiga Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2013.;

         3.

            nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi izvršnom direktoru Europske agencije za kemikalije, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

               Predsjednik

            Martin SCHULZ

               Glavni tajnik

            Klaus WELLE

         (1)  SL C 442, 10.12.2014., str. 132.

         (2)  Vidjeti bilješku 1.

         (3)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

         (4)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

         (5)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

         (6)  SL L 357, 31.12.2002., str. 72.

         (7)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: Odluka (EU) 2017/1616 Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015., dio IV. – Sud

text:
               29.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/115

         ODLUKA (EU) 2017/1616 EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 27. travnja 2017.
   o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015., dio IV. – Sud
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015. (1),

               —

               uzimajući u obzir konsolidirane godišnje financijske izvještaje Europske unije za financijsku godinu 2015. (COM(2016) 475 – C8-0272/2016) (2),

               —

               uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2015., s odgovorima institucija (3),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (4) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2015., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir članak 314. stavak 10. te članke 317., 318. i 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (5), a posebno njezine članke 55., 99., 164., 165. i 166.,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog IV. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0136/2017),

               1.

               daje razrješnicu tajniku Suda za izvršenje proračuna Suda za financijsku godinu 2015.;

               2.

               iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji u nastavku;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i Rezoluciju, koja je njezin sastavni dio, proslijedi Sudu Europske unije, Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu, Europskom ombudsmanu, Europskom nadzorniku za zaštitu osobnih podataka i Europskoj službi za vanjsko djelovanje, te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Antonio TAJANI

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL L 69, 13.3.2015.

      (2)  SL C 380, 14.10.2016., str. 1.

      (3)  SL C 375, 13.10.2016., str. 1.

      (4)  SL C 380, 14.10.2016., str. 147.

      (5)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.


title: Odluka (EU) 2017/1662 Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. o zaključenju poslovnih knjiga Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2015.

text:
               29.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/214

         ODLUKA (EU) 2017/1662 EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 27. travnja 2017.
   o zaključenju poslovnih knjiga Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2015.
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir završne godišnje financijske izvještaje Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2015.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2015., s odgovorima Agencije (1),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2015., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koju Agencija treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2015. (05873/2017 – C8-0068/2017),

               —

               uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), a posebno njezin članak 208.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (4), a posebno njezin članak 97.,

               —

               uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5), a posebno njezin članak 108.,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog IV. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0086/2017),

               1.

               odobrava zaključenje poslovnih knjiga Europske agencije za kemikalije za financijsku godinu 2015.;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi izvršnom direktoru Europske agencije za kemikalije, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Antonio TAJANI

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL C 449, 1.12.2016., str. 82.

      (2)  Vidjeti bilješku 1.

      (3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (4)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

      (5)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.