title: Odluka Komisije (EU) 2019/1732 оd 6. lipnja 2019. o državnoj potpori SA.33159 (2015/C) – Oporezivanje zasićenih masti u određenim prehrambenim proizvodima koji se prodaju u Danskoj (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 3926) (Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  17.10.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 264/5

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/1732
         оd 6. lipnja 2019.
         o državnoj potpori SA.33159 (2015/C) – Oporezivanje zasićenih masti u određenim prehrambenim proizvodima koji se prodaju u Danskoj
         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 3926)

            (Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku)

            (Tekst značajan za EGP)

         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (TFEU),
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/1589 (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
         nakon što je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999 (odgovara članku 6. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589) (2),
         budući da:
         1.   POSTUPAK

                     (1)

                     Komisija je 9. lipnja 2011. od organizacije Margarineforeningen (MIFU) primila pritužbu u pogledu danskog zakona o oporezivanju zasićenih masti u određenim prehrambenim proizvodima, Zakona br. 247 od 30. ožujka 2011. (3) (dalje u tekstu „Zakon”). Taj je zakon stupio na snagu 1. listopada 2011. te je ukinut s učinkom od 1. siječnja 2013. Pritužba se odnosila na moguću potporu proizvođačima neoporezovanih proizvoda.

                     (2)

                     Kako bi se dobilo objašnjenje, Danskoj je 4. srpnja 2011. poslan zahtjev za informacije. Komisija je izvornu pritužbu proslijedila danskim tijelima i zatražila od njih da u roku od 20 dana dostave vlastiti sažetak činjenica kako bi se mogle razmotriti tvrdnje podnositelja pritužbe ili da Komisiji radi odobrenja prijave mjeru kao državnu potporu. Danska je 18. srpnja 2011. zatražila produljenje roka, koje je odobreno do 31. kolovoza 2011. Danska je 7. rujna 2011. dostavila svoj odgovor na dopis Komisije, u kojem je iznijela svoja stajališta o pitanjima koja je naveo podnositelj pritužbe.

                     (3)

                     Komisija je 13. listopada 2011. primjedbe Danske proslijedila podnositelju pritužbe. Podnositelj pritužbe dostavio je 27. lipnja, 28. srpnja, 12. rujna i 15. studenoga 2011. dodatne informacije u prilog pritužbi.

                     (4)

                     Komisija je 14. prosinca 2011. obavijestila Dansku o tome da je, s obzirom na to da je Zakon stupio na snagu 1. listopada 2011. bez prethodne prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, predmetna mjera evidentirana kao neprijavljena potpora pod brojem SA.33159 (2011/NN).

                     (5)

                     Podnositelj pritužbe dostavio je dodatne informacije u prilog pritužbi 13. ožujka 2012.

                     (6)

                     Komisija i Danska sastale su se 16. ožujka 2012. Komisija je 12. travnja 2012. cijelu pritužbu proslijedila danskim tijelima te od njih zatražila da razriješe i pojasne pitanja koja je istaknuo podnositelj pritužbe. Od danskih tijela zatražilo se da, ako smatraju da zbog mjere ne sa sobom ne nosi rizik u pogledu državne potpore, dostave vlastiti sažetak činjenica i potkrijepljeno obrazloženje svojeg stajališta. Nakon zahtjeva za produljenje roka za dostavu odgovora Danska je 13. rujna 2012. odgovorila na dopis Komisije od 12. travnja 2012.

                     (7)

                     Komisija je 30. listopada 2012. primjedbe danskih tijela proslijedila podnositelju pritužbe. Podnositelj pritužbe dostavio je dodatne informacije u prilog pritužbi 30. studenoga 2012.

                     (8)

                     Nakon što je zakon 1. siječnja 2013. prestao biti na snazi, Komisija je 16. svibnja 2013. održala sastanak s podnositeljem pritužbe.

                     (9)

                     Komisija je dopisom od 4. veljače 2015. (C(2015) 535 final) obavijestila Dansku da je u vezi s tim zakonom odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. UFEU-a („odluka o pokretanju postupka”).

                     (10)

                     U odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da se čini da mjere uvedene Zakonom imaju sva obilježja državne potpore te je zatražila od Danske da dostavi svoje primjedbe i sve informacije koje bi mogle biti korisne za ocjenu potpore.

                     (11)

                     Danska je dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dopisom od 26. svibnja 2015.

                     (12)

                     Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe u roku od mjesec dana. Komisija je od triju zainteresiranih strana zaprimila primjedbe u pogledu mjera navedenih u odluci o pokretanju postupka. Zaprimljene primjedbe proslijeđene su Danskoj dopisima od 22. listopada i 9. studenoga 2015. Danska je na te primjedbe odgovorila 21. prosinca 2015. i 29. siječnja 2016. Komisija je dopisom od 10. kolovoza 2017. zatražila dodatne informacije od Danske. Danska je dodatne informacije dostavila dopisom od 15. prosinca 2017.

               2.   OPIS

                     (13)

                     Danski Zakon o oporezivanju zasićenih masti u određenim prehrambenim proizvodima bio je usmjeren i na promicanje kvalitetnije prehrane i na poboljšanje zdravlja stanovnika Danske (5). To je trebalo postići oporezivanjem primarnih izvora zasićenih masti u Danskoj (vidjeti uvodnu izjavu 37.) istodobno uzimajući u obzir službene smjernice za prehranu (6) (vidjeti uvodnu izjavu 47.) i druge elemente (vidjeti, na primjer, uvodnu izjavu 34.), koji su doveli do izuzimanja određenih proizvoda iz područja primjene poreza.

                     (14)

                     Zakon je bio na snazi od 1. listopada 2011. do 1. siječnja 2013., pa je to relevantni vremenski okvir za ovu Odluku.

                     (15)

                     Zakonom je bio određen porez na masu zasićenih masti u prehrambenim proizvodima navedenima u članku 1. Zakona i označenima oznakom kombinirane nomenklature Unije, ako udio zasićenih masti u predmetnom prehrambenom proizvodu premašuje 2,3 posto mase proizvoda. Navedeni su sljedeći prehrambeni proizvodi:

                                 i.

                                 meso, u skladu s tablicom iz Priloga I. Zakonu;

                                 ii.

                                 mliječni proizvodi obuhvaćeni oznakama 0401–0406;

                                 iii.

                                 životinjska mast obuhvaćena oznakama 1501–1504 i 1516, topljena ili ekstrahirana na neki drugi način;

                                 iv.

                                 jestiva ulja i masti obuhvaćeni oznakama 1507–1516;

                                 v.

                                 margarin i drugi prehrambeni proizvodi obuhvaćeni oznakom 1517;

                                 vi.

                                 miješani proizvodi za mazanje obuhvaćeni oznakom 2106;

                                 vii.

                                 drugi prehrambeni proizvodi koji bi se na temelju ukupne ocjene značajki i upotrebe prehrambenih proizvoda te načina na koji se oni stavljaju na tržište mogli smatrati zamjenama za proizvode navedene u prethodnim točkama od i. do vi. ili njihovim imitacijama.

                     (16)

                     U skladu s člankom 2. Zakona porez je bio utvrđen na iznos od 16 DKK po kilogramu zasićene masti u pojedinom prehrambenom proizvodu.

                     (17)

                     U članku 3. Zakona kao subjekti koji su dužni platiti porez definirani su subjekti koji su u komercijalne svrhe

                                 (a)

                                 u Danskoj proizvodili određeni oporezivi prehrambeni proizvod;

                                 (b)

                                 u Danskoj zaprimili određeni oporezivi prehrambeni proizvod iz neke druge države članice EU-a;

                                 (c)

                                 u Dansku uvezli određeni oporezivi prehrambeni proizvod iz neke zemlje izvan EU-a ili s područja u EU-u koja su se nalazila izvan poreznog područja EU-a; ili

                                 (d)

                                 prodavali određeni oporezivi prehrambeni proizvod iz neke druge države članice EU-a na način da je proizvod izravno ili neizravno poslao ili prevezao prodavatelj, ili je proizvod izravno ili neizravno poslan ili prevezen u ime prodavatelja, kupcu u Danskoj koji ga ne kupuje u komercijalne svrhe (prodaja na daljinu), ako je subjekt registriran u skladu s člankom 47. stavkom 2. Zakona o PDV-u (7).

                     (18)

                     Od plaćanja poreza (i od registracije na temelju Zakona) bila su izuzeta poduzeća čija je godišnja prodaja oporezivih prehrambenih proizvoda ukupno iznosila 50 000 DKK (bez poreza) ili manje (članak 4. stavak 6. Zakona).

                     (19)

                     Količina zasićenih masti u prehrambenim proizvodima iz članka 1. stavaka od 2. do 7. Zakona utvrđivala se na temelju:

                                 (a)

                                 tablice hranjivih vrijednosti, ako se nalazila na proizvodu i u njoj je bio naveden udio zasićenih masti u prehrambenom proizvodu;

                                 (b)

                                 javno dostupnih informacija o hrani u kojima su utvrđene prosječne standardne vrijednosti za niz prehrambenih proizvoda. Javno dostupne informacije o hrani znači standardne vrijednosti iz baze podataka o sastavu hrane (8);

                                 (c)

                                 tehničke analize prehrambenog proizvoda.

                     (20)

                     Ako se osnovni iznos na temelju kojeg je trebalo platiti porez nije mogao utvrditi na temelju neke od prethodno navedenih metoda, porez je trebalo platiti na temelju ukupnog udjela masti u prehrambenom proizvodu ili neto mase prehrambenog proizvoda.

               2.1   Posebne odredbe o oporezivanju uvezene hrane koja nije navedena u članku 1. Zakona, ali sadržava neki prehrambeni proizvod (prehrambene proizvode) iz članka 1. Zakona

                     (21)

                     U skladu s člankom 8. Zakona trebalo je platiti pristojbu za sastojke koji se upotrebljavaju za proizvodnju hrane ako su ti sastojci potjecali iz bilo kojeg oporezivog prehrambenog proizvoda iz članka 1. Zakona te se takva hrana zaprimala, uvozila ili prodavala na daljinu u Danskoj. Ta se pristojba primjenjivala samo na hranu koja se zaprimala, uvozila ili prodavala na daljinu u Danskoj jer su se oporezivi prehrambeni proizvodi proizvedeni u Danskoj uvijek oporezivali u svojem „čistom” obliku u prvoj fazi prodaje/upotrebe te stoga nije bilo potrebno primjenjivati pristojbu na hranu proizvedenu u Danskoj.

                     (22)

                     U skladu s člankom 12. Zakona pravna osnovica bila je masa zasićenih masti u sastojcima koji potječu iz oporezivog prehrambenog proizvoda utvrđenog u članku 1. i koji su upotrijebljeni za proizvodnju hrane koja je zaprimljena, uvezena ili prodana na daljinu.

                     (23)

                     U skladu s člankom 1. drugim podstavkom Zakona poduzeća koja su bila dužna platiti porez morala su moći dokumentirati masu zasićenih masti u sastojcima upotrijebljenima za proizvodnju hrane i bila su obvezna na zahtjev dostaviti deklaraciju proizvođača za predmetni proizvod. Za proizvode na koje se primjenjivala pristojba utvrđena u članku 1. stavku 1., odnosno za meso, porezna osnovica trebala se utvrđivati na temelju prosječnih stopa predviđenih u Prilogu I.

                     (24)

                     Za druge sastojke za koje je trebalo platiti pristojbu proizvođač je mogao, pri izdavanju deklaracije proizvođača, iskoristiti javno dostupne informacije o prehrambenom proizvodu u kojima su navedene prosječne standardne vrijednosti za količinu zasićenih masti u konkretnim prehrambenim proizvodima kako bi utvrdio poreznu osnovicu za sastojke na koje se primjenjuje pristojba, a upotrijebljeni su za proizvodnju tog prehrambenog proizvoda.

                     (25)

                     Ako poduzeće koje je bilo dužno platiti porez nije moglo dostaviti navedenu deklaraciju proizvođača, na sastojke osim onih navedenih u članku 1. stavku 1. Zakona primjenjivala se pristojba na temelju ukupnog udjela zasićenih i nezasićenih masti u prehrambenom proizvodu ili, ako takve informacije nisu bile dostupne, na temelju neto mase prehrambenog proizvoda.

                     (26)

                     Ako je danska Uprava za poreze i carinu utvrdila da bi pristojba izračunana u skladu s člankom 12. stavkom 2. Zakona iznosila više od pristojbe izračunane na temelju ukupnog udjela masti ili neto mase, danska Uprava za poreze i carinu mogla je utvrditi poreznu osnovicu na temelju procjene.

               2.2   Navodne mjere potpore

                     (27)

                     Kako je opisano u odjeljku 2.1.8. odluke o pokretanju postupka, Zakon se sastojao od šest mogućih mjera potpore. To su sljedeće:

                                 (1)

                                 mjera 1.: izostavljanje određenih prehrambenih proizvoda s popisa prehrambenih proizvoda iz članka 1. Zakona na koje se primjenjuje porez, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.1. odluke o pokretanju postupka;

                                 (2)

                                 mjera 2.: neoporezivanje prehrambenih proizvoda s udjelom zasićenih masti manjim od 2,3 posto, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.2. odluke o pokretanju postupka;

                                 (3)

                                 mjera 3.: izuzeće od plaćanja poreza za poduzeća čija je godišnja prodaja oporezivih prehrambenih proizvoda ukupno iznosila 50 000 DKK ili manje, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.3. odluke o pokretanju postupka;

                                 (4)

                                 mjera 4.: izuzeće proizvoda koji nisu namijenjeni prehrani ljudi, kao što je hrana za životinje, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.4. odluke o pokretanju postupka;

                                 (5)

                                 mjera 5.: različito postupanje za domaće i uvezene proizvode u smislu toga kada i kako se porez primjenjivao, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.5. odluke o pokretanju postupka;

                                 (6)

                                 mjera 6.: režimi poreznih odstupanja i olakšica, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.6. odluke o pokretanju postupka.

               3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

                     (28)

                     U odluci o pokretanju postupka Komisija je na temelju dostupnih informacija zauzela preliminarno stajalište da su uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a ispunjeni za mjere od 1. do 3. te mjere 5. i 6. Smatralo se da mjere nisu opravdane na temelju prirode ili opće strukture referentnog sustava jer Danska nije uspjela dokazati da su mjere bile nužne za funkcioniranje i učinkovitost općeg poreznog sustava u pogledu zasićenih masti te da bi postojala povezanost između navodnih posebnih značajki mjera i poreznih olakšica koje se odobravaju samo određenim skupinama proizvođača.

                     (29)

                     Komisija je započela postupak na temelju članka 108. stavka 2. UFEU-a jer nije bila sigurna je li bilo koja od navedenih mjera spojiva s unutarnjim tržištem uzmu li se u obzir informacije dostupne u tom trenutku.

               4.   PRIMJEDBE DANSKIH TIJELA NA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

                     (30)

                     Danska tijela dostavila su svoje primjedbe Komisiji 26. svibnja 2015. Nakon sastanka koji je Komisija održala s danskim tijelima 18. prosinca 2015. te kao odgovor na primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane Danska je dostavila dodatne primjedbe 21. prosinca 2015. i 29. siječnja 2016. Primjedbe se mogu podijeliti u tri skupine – one koje se odnose na referentni sustav, one koje se odnose na pragove za oporezivanje i one koje se odnose na različito postupanje.

               4.1   Referentni sustav

         4.1.1   Cilj poreza

                     (31)

                     Danska je ponovila da je cilj Zakona bio „promicanje kvalitetnije prehrane i poboljšanje zdravlja stanovnika” (9). Namjera nije bila uvesti financijsko opterećenje za (sve) proizvode koji općenito sadržavaju zasićene masti, već samo za one proizvode koji su primarni izvor zasićenih masti u Danskoj (10), imajući na umu službene smjernice za prehranu (11). Na temelju tog cilja porez je bio osmišljen tako da se njime potaknu smanjenje unosa zasićenih masti i prelazak s konzumacije proizvoda s većim udjelom zasićenih masti na proizvode s manjim udjelom zasićenih masti, imajući na umu službene preporuke u pogledu prehrane te gospodarsku i administrativnu učinkovitost.

                     (32)

                     Svrha poreza nije bila isključiti zasićene masti iz prehrane danskog stanovništva. Masti bi trebale biti sastavni dio uobičajene prehrane jer pridonose unosu važnih masnih kiselina i apsorpciji vitamina topljivih u mastima. Međutim, u skladu sa službenim smjernicama za prehranu, unos masti iz mesa i mliječnih proizvoda trebao bi se ograničiti i uvelike zamijeniti mašću iz biljnog ulja i ribe (12).

                     (33)

                     Osim toga, danska tijela izjavila su da se pravilima Unije o državnim potporama ne zahtijeva od država članica da dostave pozitivne znanstvene dokaze o tome da određeni porezni propis zaista ima predviđene učinke na ponašanje ili druge učinke.

               4.1.2   Administrativna i gospodarska učinkovitost

                     (34)

                     Danska tijela izjavila su da uvijek nastoje smanjiti postojeća administrativna opterećenja za poduzeća ili, u slučaju novog zakonodavstva, ne opterećivati ih više no što je potrebno, posebno kad je riječ o malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima). To je već godinama istaknut cilj uzastopnih vlada te je vidljiv, primjerice, iz primjene danskog zakonodavstva o PDV-u.

                     (35)

                     U članku 2. Prijedloga zakona ta su pitanja opisana kako slijedi: „Pri osmišljavanju posve novog poreza potrebno je uzeti u obzir brojne aspekte. Porez na zasićene masti trebao bi, s jedne strane, obuhvaćati znatan udio uobičajenih prehrambenih proizvoda kako bi se osigurao najveći mogući učinak na potrošnju. Trebao bi biti i što jednostavniji te se primjenjivati što bliže početku opskrbnog lanca kako bi administrativnom opterećenju povezanom s registracijom, prijavom i podmirivanjem poreza bio izložen što manji broj subjekata.”

                     (36)

                     Primjenom poreza na početku opskrbnog lanca, a ne na njegovu kraju (u fazi maloprodaje potrošačima), umanjuje se administrativno opterećenje jer je broj subjekata u maloprodaji znatno veći od broja proizvođača/uvoznika. Taj je pristup i najviše u skladu sa svrhom Zakona.

               4.1.3   Primarni izvor zasićenih masti

                     (37)

                     Iz ciljeva Zakona proizišla je potreba za uspostavom pozitivnog popisa prehrambenih proizvoda na koje će se primjenjivati porez kao primarnih izvora zasićenih masti bez protivljenja službenim smjernicama za prehranu. Danska tijela izjavila su, imajući na umu ciljeve i stvarne potrošačke navike danskog stanovništva, da su raspolagala širokim diskrecijskim pravom pri donošenju odluke o proizvodima koje treba uključiti u taj pozitivni popis kako bi se ostvarili ciljevi Zakona u pogledu zdravlja i prehrane (13).

                     (38)

                     Danska tijela tvrde da se primarni izvor zasićenih masti u danskom stanovništvu utvrđuje na temelju dvaju čimbenika: i. konzumirane količine proizvoda; i ii. stvarnog udjela zasićenih masti u proizvodu. Proizvod se u Danskoj ne smatra nužno primarnim izvorom zasićenih masti samo zbog velikog udjela masti. Osim toga, za proizvod se ne smatra nužno da predstavlja rizik za zdravlje čak i ako sadržava zasićene masti ako je riječ o proizvodu s niskim udjelom masti i/ili ako ima druge pozitivne značajke u skladu sa službenim preporukama u pogledu prehrane.

                     (39)

                     Danska upućuje na izvješće (14) u kojem su navedene sve vrste mesnih proizvoda, sve vrste mliječnih proizvoda i sve vrste masti/ulja koje su primarni izvori zasićenih masti u Danskoj. Te skupine proizvoda zajedno čine 81 posto unosa zasićenih masti (meso – 19 posto, mliječni proizvodi – 30 posto, sve vrste masti – 32 posto). Druge skupine proizvoda nisu se smatrale primarnim izvorima zasićenih masti jer ne pridonose znatno (6 posto ili manje) konzumaciji zasićenih masti. Na temelju tih činjenica Danska tvrdi da nije bilo potrebe za utvrđivanjem jasne granice pri određivanju koji proizvodi jesu primarni izvor, a koji ne.

                     (40)

                     U izvješću društva Incentive (15) procjenjuje se da se porez primjenjivao na 88 posto zasićenih masti konzumiranih u Danskoj dok je bio na snazi (mliječni proizvodi – 84 posto, meso – 98 posto, drugi oporezovani proizvodi – 90 posto). Neoporezivanje dijela zasićenih masti u mliječnim proizvodima (16 posto) i mesu (2 posto) bilo je posljedica praga od 2,3 posto utvrđenog u članku 1. Zakona.

                     (41)

                     Osim toga, Danska je izjavila i da su se u okviru Zakona oporezovale zasićene masti u, na primjer, kruhu, prženim krumpirićima, čipsu i slatkišima jer su oporezovane zasićene masti u mliječnim proizvodima, mastima/uljima i mesu koji su se upotrebljavali za proizvodnju tih prerađenih prehrambenih proizvoda.

                     (42)

                     Danska upućuje na Direktivu 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) , u kojoj je „meso” definirano kao „skeletno mišićje sisavaca i ptica koje je ocijenjeno prikladnim za prehranu ljudi […]”.

                     (43)

                     Danska zaključuje da je perad po definiciji vrsta mesa kao svinjetina i govedina te da bi stoga bilo proizvoljno izuzeti perad ako se oporezuju druge vrste mesa, kao što bi bilo proizvoljno izuzeti određenu vrstu sira (npr. kozji sir) ili ulja (npr. sezamovo ulje) ako se oporezuju sve druge vrste sireva i ulja.

                     (44)

                     Danska smatra da bi izuzeće peradi bilo i protivno osnovnoj namjeri Zakona, a to je da se osigura i oporezivanje proizvoda koji su bliske zamjene za oporezive prehrambene proizvode (17).

               4.1.4   Neprimarni izvor zasićenih masti

                     (45)

                     Logično je da su se svi izvori zasićenih masti koji nisu svrstani u primarne izvore na temelju dvaju kriterija utvrđenih u uvodnoj izjavi 38. smatrali neprimarnim izvorima. Primjeri proizvoda koji ne sadržavaju zasićene masti ograničeni su na nekoliko vrsta voća i povrća (npr. zelena salata i dinja) te na nekoliko vrsta ribe. Primjeri proizvoda s udjelom zasićenih masti između 0,1 i 0,5 posto gotovo su sve druge vrste voća i povrća.

                     (46)

                     Prehrambeni proizvodi koji su pridonijeli unosu zasićenih masti s 1 posto ili manje (kao što su riba (18), jaja, orašasti plodovi i sjemenke (19)) nisu se smatrali primarnim izvorima zasićenih masti. To je bio glavni razlog zbog kojeg ti proizvodi nisu uključeni u kategorije iz članka 1. Zakona.

               4.1.5   Prehrambene preporuke u Danskoj

                     (47)

                     Danska je izjavila da bi promjene u konzumaciji prouzročene porezom bile u skladu sa smjernicama o prehrani danske Uprave za veterinarstvo i hranu, odnosno službenim danskim preporukama za zdrav način života. Te službene preporuke uključuju „Prehrambeni kompas – put do zdrave ravnoteže” (20), koji se sastoji od osam prehrambenih smjernica – jesti voće i povrće (šest porcija dnevno); jesti ribu i riblje proizvode (nekoliko puta tjedno); jesti krumpir, rižu ili tjesteninu te kruh od cjelovitih žitarica (svakodnevno); smanjiti unos šećera (posebno iz bezalkoholnih pića, slatkiša i kolača); smanjiti unos masti (posebno iz mliječnih proizvoda i mesa) i odabirati proizvode s malim udjelom masti; jesti raznoliku hranu i održavati normalnu tjelesnu težinu; žeđ utažiti vodom; baviti se tjelesnom aktivnošću (najmanje 30 minuta svaki dan). Osim toga, u prehrambene preporuke bio je uključen i svakodnevni unos 500 ml mliječnih proizvoda s malim udjelom masti, kao što su obrano mlijeko ili mlaćenica, kao dio zdrave prehrane (21). Preporuke se temelje na prehrambenim koristima mliječnih proizvoda te njihovim koristima za zdravlje (22).

                     (48)

                     Danska je pojasnila da se konzumacija voća, povrća i ribe ne može usporediti s konzumacijom sira, mesa i maslaca, iako obje vrste proizvoda sadržavaju zasićene masti. Voće i povrće znatno pridonose unosu ugljikohidrata, prehrambenih vlakana i nekoliko vitamina (23). Istraživanje prehrambenih navika danskog stanovništva provedeno u razdoblju 2003.–2008. pokazalo je da je unos voća, a posebno povrća, i kod odraslih i kod djece niži od preporučenih količina (24).

                     (49)

                     Danska je izjavila da je Nacionalni institut za hranu Tehničkog sveučilišta u Danskoj u izvješću o voću, povrću i zdravlju zaključio da gotovo sva istraživanja pokazuju da postoji povezanost između povećanog unosa voća i povrća i smanjenog rizika od kardiovaskularnih bolesti. Osim toga, nekoliko je istraživanja pokazalo da veći unos voća i povrća dovodi do većih koristi za zdravlje (25).

                     (50)

                     Krumpir je važan izvor ugljikohidrata i prehrambenih vlakana, uključujući brojne vrste prehrambenih vlakana, vitamin C, vitamine B skupine, tiamin i niacin. Osim toga, udio zasićenih masti u krumpiru iznosi samo 0,1 posto i riječ je o jednom od najzasitnijih prehrambenih proizvoda. U službenim smjernicama za prehranu preporučuje se svakodnevna konzumacija krumpira (26). Kao alternativa preporučuju se riža i tjestenina, a posebno njihove integralne inačice koje sadržavaju prehrambena vlakna (27).

                     (51)

                     Žitarice sadržavaju brojne važne hranjive sastojke, a proizvodi od cjelovitih žitarica obiluju prehrambenim vlaknima i vitaminima B skupine. U službenim smjernicama za prehranu preporučuje se svakodnevna konzumacija kruha i žitarica (28).

                     (52)

                     Riba sadržava esencijalne masne kiseline, vitamin D, jod i selen, koje je teško dobiti iz drugih prehrambenih proizvoda. Različite vrste ribe sadržavaju različite količine tih zdravih tvari. Stoga bi unos ribe trebao biti raznovrstan te uključivati i masnu ribu i onu s manjim udjelom masti (29).

                     (53)

                     Danska je istaknula da je istraživanje prehrambenih navika danskog stanovništva u razdoblju 2003.–2008. pokazalo da odrasli i djeca unose manje od polovine preporučenih količina ribe. Osim toga, mali unos ribe doveo je do nedostatka vitamina D kod stanovnika Danske (30). Ribe bogate mastima osobito sadržavaju važne količine vitamina D, kako je zaključila danska Uprava za veterinarstvo i hranu u izvješću o konzumaciji ribe (31). Uz to, nekoliko je istraživanja pokazalo da postoji povezanost između unosa ribe i smanjenog rizika od ishemijskih bolesti srca (32).

                     (54)

                     Danska je izjavila da bi, u skladu sa službenim smjernicama o hranjenju novorođenčadi mlijekom koje su bile na snazi u trenutku donošenja Zakona, punomasno mlijeko moglo postupno zamijeniti majčino mlijeko u prehrani djece starije od šest mjeseci, dok bi se u dobi od jedne do tri godine unos mliječnih proizvoda trebao temeljiti na djelomično obranom mlijeku (33).

               4.1.6   Struktura referentnog sustava

                     (55)

                     Danska je istaknula da države članice imaju diskrecijsko pravo odlučivati o gospodarskoj politici koju smatraju najprikladnijom i u svojoj poreznoj politici slijediti, primjerice, ciljeve u pogledu zdravlja.

                     (56)

                     Danska tvrdi da je referentni sustav u ovom predmetu porez na zasićene masti u primarnim izvorima zasićenih masti u Danskoj, uzimajući u obzir službene preporuke u pogledu prehrane. Drugim riječima, „uobičajeno” oporezivanje na temelju Zakona jest oporezivanje zasićenih masti u proizvodima za koje je utvrđeno da su primarni izvori zasićenih masti među danskim stanovništvom, uzimajući u obzir službene preporuke u pogledu prehrane. Ti proizvodi i njihove izravne zamjene jesu proizvodi koji se oporezuju u okviru Zakona te Danska tvrdi da nijedan proizvod nije izuzet od oporezivanja i da su se u obzir uzele službene smjernice za prehranu kao načelo na temelju kojeg je izrađen Zakon.

                     (57)

                     Referentni sustav koji Komisija predlaže u odluci o pokretanju postupka u praksi bi podrazumijevao porez na gotovo sve vrste prehrambenih proizvoda. Međutim, takav bi referentni sustav bio protivan samim ciljevima Zakona. Porez na zasićene masti u svim prehrambenim proizvodima umanjio bi učinak mjere i ne bi bio u skladu s ciljem poticanja zdravijih prehrambenih navika.

                     (58)

                     Osim toga, činjenica da se u okviru Zakona (34) oporezuje gotovo 90 posto svih zasićenih masti koje se konzumiraju u Danskoj pokazuje da određivanje područja primjene Zakona nikako nije bilo proizvoljno, već je pažljivo provedeno kako bi se obuhvatili svi glavni izvori.

               4.2   Prag za oporezivanje od 2,3 posto

                     (59)

                     Stajalište je danskih tijela da države članice same mogu odlučivati kako ostvarivati ciljeve u pogledu zdravlja putem svoje porezne politike te utvrđivati objektivno opravdane pragove koje smatraju prikladnima za potrebe postizanja tih ciljeva u pogledu zdravlja (35). Konkretni prag utvrđuje država članica, pod uvjetom da odabrani prag bude u granicama koje se mogu opravdati uzimajući u obzir svrhu poreza.

                     (60)

                     Danska podupire tu tvrdnju upućivanjem na sudsku praksu sudova Unije, u skladu s kojom mjera koju čine kriteriji koji su objektivni i primjenjivi na svaki potencijalno zainteresirani subjekt koji ih ispunjava nije selektivnog karaktera (36).

                     (61)

                     Danska tvrdi i da bi odgovor na pitanje je li prag od 2,3 posto mjera koja odstupa od uobičajenog poreznog sustava trebalo utvrditi procjenom toga nalaze li se proizvođači proizvoda koji su ispod tog praga u činjeničnom i pravnom položaju usporedivom s položajem u kojem se nalaze proizvođači proizvodâ iznad tog praga (37). U tu se svrhu učinci tog praga moraju procijeniti uzimajući u obzir ciljeve poreznog sustava (38).

                     (62)

                     Stoga je glavno pitanje jesu li učinci mjere podrazumijevali odstupanje od referentnog sustava kako je definiran njezinim ciljevima.

                     (63)

                     Danska je u tom pogledu uputila na presudu Općeg suda u predmetu British Aggregates, u kojoj je Sud smatrao da su određeni neoporezovani materijali barem jednako, ako ne i više, štetni za okoliš kao ekstrakcija drugih, oporezovanih, materijala te na to da nije dokazano da je štetnost ekstrakcije neoporezovanih materijala za okoliš ono što ih razlikuje od oporezovanih materijala (39). Ako učinci određene mjere pridonose postizanju cilja sustava, smatra se da mjera ne odstupa od referentnog sustava (40).

                     (64)

                     Danska tijela izjavila su da je prag od 2,3 posto uveden imajući na umu glavnu svrhu Zakona. U napomeni s objašnjenjem priloženoj nacrtu Zakona navodi se sljedeće: „Predlaže se utvrđivanje praga de minimis za hranu koja je obuhvaćena porezom kako bi se smanjio broj hrane s malim udjelom masti koja je obuhvaćena porezom te istodobno uzela u obzir činjenica da se u prehrambenim preporukama navodi da dio preporučenog dnevnog unosa treba potjecati od masti i, ako je to moguće, nezasićenih masti (41).”

                     (65)

                     U uvodnoj izjavi 107. odluke o pokretanju postupka Komisija je istaknula da je Odbor za prevenciju preporučio da se porez na zasićene masti primjenjuje na sve mliječne proizvode, uključujući mlijeko. Danska priznaje da je ta preporuka istinita ako se usmjeri isključivo na smanjenje unosa zasićenih masti u stanovništvu općenito, ali naglašava da porez nije bio tako usko usmjeren. Upravo suprotno, cilj poreza bio je poboljšati prehrambene navike danskog stanovništva. Budući da Odbor za prevenciju nije razmotrio negativni učinak koji bi primjena poreza na sve mliječne proizvode imala i koji bi bio protivan službenim preporukama u pogledu prehrane kad je riječ o konzumaciji mliječnih proizvoda, zakonodavac nije prihvatio prijedlog Odbora za prevenciju za to konkretno pitanje.

                     (66)

                     Danska tijela izjavila su da se pragom od 2,3 posto osiguravalo da se porez ne protivi službenim preporukama u pogledu prehrane, u kojima se izričito preporučuje dnevni unos 500 ml mliječnih proizvoda s niskim udjelom masti (usp. uvodnu izjavu 47.) te davanje prednosti mesu s manje masnoće umjesto masnijeg mesa. Utvrđivanjem praga povećao se poticaj za odabir proizvodâ s niskim udjelom masti te Danska tvrdi da bi porez bez minimalnog praga mogao imati učinke koji bi bili protivni ukupnim ciljevima poreza, a to su promicanje kvalitetnije prehrane i poboljšanje zdravlja danskog stanovništva. Taj je prag stoga ključan za postizanje svrhe poreza i nije selektivan prima facie. Osim toga, zahvaljujući pragu smanjila su se nepotrebna administrativna opterećenja.

                     (67)

                     Danska je istaknula da se prag mogao utvrditi na 2,0, 2,5 ili čak 3,0 posto i svejedno bi imao pozitivne učinke za zdravlje danskog stanovništva te bi pojačao poticaj za odabir proizvodâ s malim udjelom masti umjesto onih s većim udjelom masti. Međutim, utvrđivanjem praga od točno 2,3 posto osiguralo se i da se porez ne protivi službenim smjernicama o mlijeku za novorođenčad, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 54.

                     (68)

                     Konzumacija punomasnog mlijeka uvelike ovisi o promjenama cijena, pri čemu se procjenjuje da će povećanje cijene od 1 posto dovesti do smanjenja konzumacije od 1,14 posto (42). Danska je stoga izjavila da bi porez s pragom nižim od 2,3 posto mogao potaknuti obitelji s novorođenčadi da ograniče njihovu konzumaciju mlijeka ili da kupuju obrano umjesto punomasnog mlijeka zbog nižeg poreza za obrano mlijeko. U skladu s time pretpostavilo se da je porez mogao prouzročiti smanjenje konzumacije punomasnog mlijeka kod danske novorođenčadi protivno preporukama u pogledu prehrane. Danska tijela smatrala su da je to obrazloženje dostatno za utvrđivanje praga na 2,3 posto i dokazuje da učinci tog praga pridonose postizanju cilja poreza.

                     (69)

                     Danska je istaknula činjenicu da se pragom ne stvara poticaj za kupnju punomasnog mlijeka umjesto obranog mlijeka. Pragom se samo osiguravalo da se porezom ne odvraća od konzumacije nijedne vrste mlijeka u skladu s ciljem poreza.

                     (70)

                     U odgovoru na stajalište Komisije da je znatan unos prehrambenih proizvoda s udjelom zasićenih masti ispod praga od 2,3 posto mogao uvelike pridonijeti ukupnom unosu zasićenih masti (uvodna izjava 107. odluke o pokretanju postupka) Danska tvrdi da, iako je to istina, znatan unos prehrambenih proizvoda s udjelom zasićenih masti ispod praga od 2,3 posto nužno podrazumijeva smanjenje unosa prehrambenih proizvoda koji premašuju taj prag. To je zapravo jedna od glavnih svrha tog poreza.

                     (71)

                     Danska tvrdi da je činjenica da bi neki poduzetnici (na primjer, ali ne isključivo, proizvođači mlijeka) mogli ostvariti veću korist od tog praga jednostavno nužna posljedica utvrđivanja praga. To je posljedica osnovnih i vodećih načela Zakona.

                     (72)

                     Danska je izjavila i da za procjenu toga treba li prag od 2,3 posto smatrati odstupanjem od referentnog sustava nije relevantno može li se dokazati da su neki poduzetnici (na primjer proizvođači mlijeka) ostvarili najveću korist od tog praga odnosno je li prag utvrđen kako bi se mlijeko izuzelo od primjene poreza. Danska je izjavila da je relevantno samo pitanje pridonose li učinci praga od 2,3 posto postizanju ciljeva poreza. Ako pridonose, taj prag ne čini odstupanje od referentnog sustava jer proizvodi ispod praga i iznad njega nisu u usporedivom položaju.

                     (73)

                     Kao odgovor na pitanja navedena u odluci o pokretanju postupka Danska je dostavila informacije o prihodima od poreza na temelju Zakona, iz kojih je vidljiv učinak praga od 2,3 posto na društva koja djeluju u danskoj prehrambenoj industriji.

                        Tablica 1.

                        Prihodi od poreza po trgovačkom društvu, području poslovanja i glavnoj industriji

                                 (u DKK)

                                 Trgovačko društvo  (*1)

                                 Područje poslovanja

                                 Glavna industrija

                                 2011.  (*1)

                                 2012.  (*1)

                                 2013.  (*1)

                                 Ukupno  (*1)

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Proizvodnja mliječnih proizvoda i sira

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Prerada svinjetine

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Proizvodnja margarina i drugih jestivih masti

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Veletrgovac

                                 Proizvodnja mesnih proizvoda i proizvoda od mesa peradi

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Ostala maloprodaja u nespecijaliziranom području

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Posrednik

                                 Supermarketi

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Prerada drugih vrsta mesa

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Veleprodaja mliječnih proizvoda, jaja i drugih jestivih proizvoda

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Veletrgovac

                                 Djelatnosti pakiranja

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Proizvodnja mliječnih proizvoda i sira

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Proizvodnja mliječnih proizvoda i sira

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Primatelj

                                 Veleprodaja mliječnih proizvoda, jaja i drugih jestivih proizvoda

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Primatelj

                                 Trgovina proizvodima s popustom

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Proizvodnja mliječnih proizvoda i sira

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Proizvodnja margarina i drugih jestivih masti

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Primatelj

                                 Nespecijalizirana veleprodaja hrane i pića

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Veletrgovac

                                 Proizvodnja mesnih proizvoda i proizvoda od mesa peradi

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 Proizvodnja

                                 Prerada svinjetine

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                        Tablica 2.

                        Porezna vrijednost neoporezovanih proizvoda: dodatno plaćanje poreza da je porez uveden kao općeniti porez na zasićene masti u svim prehrambenim proizvodima

                                 (u milijunima DKK)

                                 Mliječni proizvodi

                                 Meso

                                 Ostalo

                                 Ukupno

                                 Procjena na temelju ankete o potrošnji kućanstava

                                 140

                                 9

                                 74

                                 223

                                 Procjena na temelju podataka iz istraživanja društva Nielsen

                                 127

                                 –

                                 –

                                 –

                                    Izvor: vlastiti izračuni društva INCENTIVE na temelju podataka organizacije Statistics Denmark (indeksi cijena i tablica FU5) i društva Nielsen.

                                    Napomena: podaci su kalibrirani da bi obuhvaćali razdoblje od 15 mjeseci. Na temelju stvarno prodanih količina. U brojkama nisu uzete u obzir promjene u količinama prouzročene neoporezivanjem određenih proizvoda.

                        Tablica 3.

                        Procijenjena porezna vrijednost neoporezovanih mliječnih proizvoda i udio […] (*2)

                                 (u milijunima DKK)

                                 Ukupna vrijednost

                                 Procijenjena vrijednost za […]  (*2)

                                 Incentive (anketa o potrošnji kućanstava) (43)

                                 140

                                 […]

                                 Incentive (podaci društva Nielsen) (43)

                                 127

                                 […]

                                 Statistics Denmark (konzumacija hrane) (44)

                                 109–135

                                 […]

                                 Statistics Denmark (konzumacija hrane) (44)

                                 Porezna vrijednost punomasnog mlijeka

                                 45–82

                                 […]

                                    1
                                    Napomena: Procjenjuje se da društvo Arla Food Amba ima tržišni udio od 90 posto, kako se navodi u odluci o pokretanju postupka.

                     (74)

                     Iz tablice 1. može se zaključiti da je najveći porezni obveznik u okviru Zakona o porezu na zasićene masti bio […] (*3). Kako se može zaključiti iz tablice 3., […] bio je i glavni korisnik praga od 2,3 posto, s procijenjenom poreznom vrijednošću od […] DKK. Međutim, iz tablice 2. jasno je da je, iako je sektor mliječnih proizvoda (140 milijuna DKK), a time i […], bio glavni korisnik praga, sektor mesa (9 milijuna DKK) isto tako ostvario korist, kao i drugi sektori (74 milijuna DKK).

               4.2.1   PRAG U USPOREDBI S ALTERNATIVAMA ZA USKLAĐIVANJE SA SLUŽBENIM SMJERNICAMA U POGLEDU PREHRANE

                     (75)

                     Danska tijela smatraju da je prag učinkovit način za osiguravanje da se porez ne protivi službenim smjernicama u pogledu prehrane te da je on najbolji način za postizanje svrhe Zakoswna.

                     (76)

                     U teoriji, jedna je od alternativa mogla biti uvođenje subvencije (u obliku bonova za hranu ili općenite transakcije) kako bi se obiteljima osigurala kompenzacija za povećanu cijenu mlijeka zbog uvođenja poreza te ih se tako potaknulo da primjenjuju smjernice u pogledu prehrane. Danska je izjavila da bi bilo teško i skupo osigurati da se takva subvencija zaista troši na punomasno mlijeko za novorođenčad. Osim toga, glavna zabrinutost, odnosno da bi porez bez ikakvog praga smanjio konzumaciju verzija oporezivih prehrambenih proizvoda s niskim udjelom masti, nije se mogla prikladno ukloniti ciljanom subvencijom ili bonovima za hranu bez neizbježnih administrativnih poteškoća.

                     (77)

                     Danska je izjavila da se alternativnim rješenjem, u kojem bi ustanove za dnevnu skrb o djeci bile obvezne kupovati i posluživati određenu količinu mlijeka, ne bi uklonila ni zabrinutost u pogledu konzumacije punomasnog mlijeka kod novorođenčadi jer velika većina novorođenčadi mlađe od jedne godine ne boravi u ustanovama za dnevnu skrb o djeci niti bi ono bilo dostatno da se osigura poštovanje preporučenog dnevnog unosa. Informativni i obrazovni programi kojima bi se osigurala konzumacija mlijeka unatoč porezu isto tako nisu bili valjane alternative. Programi informiranja o važnosti mlijeka za novorođenčad i malu djecu već su se uvelike provodili (45).

                     (78)

                     Na kraju, Danska ističe da bi alternativne mjere kojima bi se osiguravalo da porez ne dovede do gospodarskih poticaja koji se protive službenim smjernicama u pogledu prehrane bile daleko manje učinkovite, a vrlo vjerojatno znatno skuplje od izuzeća punomasnog mlijeka.

               4.3   PRAGOVI ZA OPOREZIVANJE – 50 000 DKK

                     (79)

                     Danska je izjavila da je prag od 50 000 DKK u godišnjoj prodaji oporezivih prehrambenih proizvoda bio opća mjera koja se na isti način primjenjivala na domaće proizvođače, uvoznike, posrednike i trgovce na daljinu te da je zapravo bio dostupan svim gospodarskim subjektima na ravnopravnoj osnovi i stoga nije selektivan u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

                     (80)

                     Kako bi se poboljšala mogućnost administrativnog upravljanja porezom, prag je utvrđen na razini ispod koje bi administrativno opterećenje za proizvođače/uvoznike i danska tijela premašilo prihode od poreza.

                     (81)

                     Danska je procijenila da bi uvoznik ili proizvođač, na primjer, piletine, s godišnjom prodajom od najviše 50 000 DKK bio obvezan platiti godišnji porez od oko 500 DKK do 1 700 DKK (sve ovisi o stvarnoj količini i udjelu zasićenih masti). Budući da se porez plaćao na mjesečnoj osnovi, to bi podrazumijevalo plaćanje iznosa od 44 DKK do 142 DKK mjesečno.

                     (82)

                     Osim toga, Danska je procijenila da bi troškovi malih poduzetnika za izračun i prijavu poreza iznosili od 100 DKK do 200 DKK mjesečno po oporezivom prehrambenom proizvodu.

                     (83)

                     Za procjene navedene u uvodnim izjavama 81. i 82. upotrijebljena je najveća moguća godišnja prodaja ispod praga te samo jedna vrsta oporezivih proizvoda. Danska smatra da bi se moglo pretpostaviti da veći broj, na primjer, prodaja na poljoprivrednim gospodarstvima podrazumijeva godišnju prodaju znatno nižu od praga od 50 000 DKK i više od jedne vrste oporezivog prehrambenog proizvoda.

                     (84)

                     Danska smatra da bi s administrativnog stajališta bilo nerazmjerno birokratski i opterećujuće naplaćivati te male iznose.

                     (85)

                     Danska smatra da je prag od 50 000 DKK bio prikladna ravnoteža između prihoda od poreza i administrativnih opterećenja nastalih za tijela i poduzeća.

               4.4   RAZLIČITO POSTUPANJE ZA DOMAĆE I UVEZENE PROIZVODE TE VELETRGOVCE I PRIMATELJE

         4.4.1.   RAZLIČITO POSTUPANJE ZA DOMAĆE I UVEZENE PROIZVODE

                     (86)

                     Danska je izjavila da se nacionalna porezna mjera ne može smatrati selektivnom samo zbog činjenice da razlikuje domaću i uvoznu robu. Mjera u okviru koje se pravi razlika između domaće i uvezene robe može biti relevantna za procjenu moguće povrede članaka 34. 30. i/ili 110. UFEU-a, ali ne i za procjenu selektivnosti u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, kako je razjašnjeno u presudi Banco Santander (46).

                     (87)

                     Osim toga, Danska je izjavila da mjera ne uključuje prijenos državnih sredstava. Povećano administrativno opterećenje i dodatni troškovi za uvoznike koji iz toga proizlaze ne podrazumijevaju prijenos državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga se Danska primjenom pristojbe nije odrekla nikakvih prihoda od poreza na koje bi imala zakonsko pravo u okviru te mjere. Iz sudske prakse sudova Unije slijedi da takva mjera ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (47).

               4.4.1.1.
               Mjesto uvođenja poreza u opskrbnom lancu

                     (88)

                     U uvodnoj izjavi 121. odluke o pokretanju postupka Komisija preispituje razlog uvođenja poreza što bliže početku opskrbnog lanca. Komisija napominje da bi s ciljem poreza dosljednije bilo temeljiti porez na količini zasićenih masti u krajnjem proizvodu.

                     (89)

                     Danska se tijela ne slažu s tim stajalištem. Oporezivanjem što bliže početku opskrbnog lanca osigurava se porez koji je što pažljivije usmjeren na primarne izvore zasićenih masti i promjenu potrošačkih navika u smislu konzumiranja zdravijih alternativa. Taj se cilj ne bi u istoj mjeri ostvario uvođenjem poreza na zasićene masti u svim vrstama prehrambenih proizvoda.

                     (90)

                     Uvođenjem poreza u najranijoj mogućoj fazi te isključivo za primarne izvore zasićenih masti proizvođače prerađenih prehrambenih proizvoda potiče se da upotrebljavaju najzdravije sastojke. Suprotno preliminarnom stajalištu Komisije, bilo bi protivno cilju poticanja boljih prehrambenih navika da se porez uvede i, primjerice, na količinu zasićenih masti u povrću upotrijebljenom za proizvodnju povrtne pite. Trebalo bi oporezivati samo zasićene masti u maslacu i siru za takvu pitu kako bi se potaknula konzumacija pita s manje maslaca i sira, ali više, primjerice, povrća i mliječnih proizvoda s manjim udjelom masti.

                     (91)

                     Ciljevi Zakona podrazumijevali su da se porez primjenjuje samo na zasićene masti iz oporezivih prehrambenih proizvoda te se stoga podrazumijevao i mehanizam potreban za funkcioniranje i učinkovitost poreznog sustava u kojem je uvoznik morao priložiti izjavu proizvođača u pogledu količine zasićenih masti u oporezivim prehrambenim proizvodima upotrijebljenima za proizvodnju. Količina zasićenih masti iz oporezivih prehrambenih proizvoda u krajnjem prerađenom prehrambenom proizvodu ne bi se mogla jednostavno navesti.

               4.4.2   RAZLIČITO POSTUPANJE ZA VELETRGOVCE I PRIMATELJE

                     (92)

                     Danska je izjavila da se Zakon temelji na sustavu u kojem se razlikuju veletrgovci i primatelji. Ista se razlika između veletrgovaca i primatelja primjenjuje u Direktivi Vijeća 2008/118/EZ (48), u kojoj se utvrđuju zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sve proizvode koji podliježu trošarinama u okviru prava Unije. To znači da se skladište veletrgovca ne oporezuje, ali se skladište primatelja oporezuje. Ta je razlika utjecala na strukturu sustava, što je logična posljedica osnovnih i vodećih načela sustava te ne dovodi do diskriminacije primatelja ni do selektivnih prednosti za veletrgovce.

                     (93)

                     U Direktivi 2008/118/EZ veletrgovac je definiran kao „ovlašteni držatelj trošarinskih skladišta”, što znači „fizička ili pravna osoba ovlaštena od nadležnih tijela države članice da pri obavljanju svojih poslovnih djelatnosti proizvodi, prerađuje, drži, prima ili otprema trošarinsku robu unutar sustava odgode plaćanja trošarine u trošarinskom skladištu”; usp. članak 4. stavak 1. te direktive. To je slično članku 4. stavku 1. u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom 1. Zakona.

                     (94)

                     Nadalje, u Direktivi 2008/118/EZ primatelj je definiran kao „registrirani primatelj”, što znači „fizičku ili pravnu osobu ovlaštenu od nadležnih tijela odredišne države članice da pri obavljanju svojih poslovnih djelatnosti i pod uvjetima koje utvrđuju ta nadležna tijela prima trošarinsku robu koja se kreće iz druge države članice unutar sustava odgode plaćanja trošarine”; usp. članak 4. stavak 9. te direktive. To je slično članku 4. stavku 3. u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkama 2. i 3. Zakona te članku 10. stavku 1. u vezi s člankom 9. stavkom 1. točkama 1. i 2. Zakona.

                     (95)

                     Na temelju Zakona neki bi poduzetnik kao veletrgovac mogao proizvoditi, prerađivati, držati, primati i uvoziti iz drugih zemalja te isporučivati drugim veletrgovcima oporezive prehrambene proizvode bez plaćanja poreza (članak 5. stavak 1. Zakona).

                     (96)

                     Nadalje, uvoznici koji se bave samo posredničkim trgovanjem oporezivim prehrambenim proizvodima s poduzetnicima registriranima na temelju Zakona (odnosno veletrgovcima ili primateljima) mogli bi se registrirati kao veletrgovci (članak 4. stavak 3. Zakona). Ti bi posrednici mogli primati oporezive prehrambene proizvode od drugih veletrgovaca te primati i uvoziti oporezive prehrambene proizvode iz drugih zemalja bez plaćanja poreza (članak 5. stavak 2. Zakona). Svi drugi uvoznici trebali su se registrirati kao primatelji (članak 4. stavak 1. Zakona).

                     (97)

                     Poduzetnik registriran kao veletrgovac trebao je plaćati porez na temelju isporučenih oporezivih prehrambenih proizvoda (članak 7. stavak 1. Zakona). Poduzetnik registriran kao primatelj trebao je plaćati porez na temelju primljenih/uvezenih oporezivih prehrambenih proizvoda (članak 7. stavak 3. Zakona).

                     (98)

                     U skladu s člankom 7. stavkom 1. Direktive 2008/118/EZ trošarina se mora platiti kad se roba pusti u potrošnju. Roba se općenito pušta u potrošnju čim je otpuštena iz sustava odgode plaćanja trošarine ili kad je uvezena bez stavljanja u sustav odgode plaćanja trošarine; usp. članak 7. stavak 2. točke (a) i (d) te direktive.

                     (99)

                     Roba se otpušta iz sustava odgode plaćanja trošarine kad je primi registrirani primatelj; usp. članak 7. stavak 3. točku (a) i članak 17. stavak 1. točku (a) podtočku ii. Direktive 2008/118/EZ. To je slično članku 7. stavku 3. Zakona.

                     (100)

                     Roba se otpušta iz sustava odgode plaćanja trošarine i kad je zaprimljena na mjestu direktne isporuke; usp. članak 7. stavak 3. točku (c) i članak 17. stavak 2. Direktive 2008/118/EZ.

                     (101)

                     Čini se da i sustav na temelju Zakona i sustav na temelju Direktive 2008/118/EZ podrazumijevaju da postoji temeljna razlika između veletrgovaca i primatelja. Skladište veletrgovca ne oporezuje se, dok se skladište primatelja oporezuje. Ta temeljna razlika opravdava razliku u postupanju s veletrgovcima i primateljima.

                     (102)

                     Na temelju toga Danska tvrdi da se mora smatrati da su mjere 5. i 6. opravdane uzmu li se u obzir unutarnja logika poreznog sustava te njegov karakter i upravljanje (49) te da su te mjere izravna posljedica osnovnih i vodećih načela danskog poreznog sustava (50).

               5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA NA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

                     (103)

                     Komisija je zaprimila ukupno tri podneska zainteresiranih strana s primjedbama u pogledu odluke o pokretanju postupka i mogućih elemenata potpore u danskom porezu na masti.

               5.1   Primjedbe društva Landbrug & Fødevarer F.M.B.A.

                     (104)

                     U svojem je dopisu od 20. svibnja 2015. odvjetničko društvo Bech-Bruun, koje zastupa društvo Landbrug & Fødevarer F.M.B.A. (dalje u tekstu L&F), dostavilo svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Društvo L&F, u prijevodu Dansko vijeće za poljoprivredu i hranu, predstavlja dansku poljoprivrednu i prehrambenu industriju, što uključuje poduzeća, obrte i poljoprivredna udruženja.

                     (105)

                     L&F tvrdi da neoporezivanje određenih proizvoda u okviru Zakona ne dovodi do „očito proizvoljnog ili pristranog stavljanja određenih društava u povoljniji položaj”. Oporezovani proizvodi primarni su izvor zasićenih masti u Danskoj, što ih razlikuje od drugih proizvoda.

                     (106)

                     Nadalje, društvo L&F istaknulo je da nema konkurencije između oporezovanih proizvoda (mesa, mliječnih proizvoda, svih vrsta masti, miješanih proizvoda za mazanje i zamjena za prethodno navedene proizvode) i neoporezovanih proizvoda (jaja, orašastih plodova, sjemenki, kruha, kukuruza, krumpira, povrća, voća, šećera, slatkiša, dodataka prehrani, vitamina, aditiva, ribe, hrane s manje od 2,3 posto udjela masti).

               5.1.1   Prag od 2,3 posto

                     (107)

                     Društvo L&F istaknulo je da prag od 2,3 posto odgovara pragu utvrđenom u Prilogu XIII. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (51), u kojem se uređuje način stavljanja mlijeka za prehranu ljudi na tržište u Uniji. Konzumno mlijeko smije se sastojati samo od kategorija utvrđenih u tom prilogu (odnosno sirovog mlijeka, punomasnog mlijeka, djelomično obranog mlijeka i obranog mlijeka). Punomasno mlijeko („sødmælk”) definirano je kao mlijeko koje sadržava najmanje 3,5 posto (m/m) mliječne masti, što odgovara 2,3 posto zasićenih masti. Stoga je dansko zakonodavno tijelo odabralo prag koji je podrazumijevao ravnopravno postupanje (neoporezivanje) za sve tri vrste konzumnog mlijeka dostupne na danskom tržištu, odnosno punomasno mlijeko (najmanje 3,5 posto masti), djelomično obrano mlijeko (1,5–1,8 posto masti) i obrano mlijeko (manje od 0,5 posto masti).

                     (108)

                     Društvo L&F tvrdi da je prag od 2,3 posto uravnotežen i nediskriminirajući način postizanja ciljeva programa kojim se istodobno sprječava narušavanje tržišnog natjecanja.

                     (109)

                     Neoporezivanje konzumnog mlijeka bilo je u skladu s tadašnjim prehrambenim preporukama u Danskoj, posebno kad je riječ o novorođenčadi i djeci u dobi od šest mjeseci do tri godine (52).

               5.2   Primjedbe društva MIFU

                     (110)

                     U svojem je dopisu evidentiranom 20. travnja 2015. […] (*4), koji zastupa udruženje Margarineforeningen (MIFU), dostavio primjedbe na odluku o pokretanju postupka. MIFU, udruženje danskih proizvođača margarina, trgovinska je organizacija proizvođača i uvoznika margarina u Danskoj.

               5.2.1   Referentni sustav

                     (111)

                     MIFU smatra da se način na koji je Zakon osmišljen protivi navodnom cilju u području zdravstvene skrbi, odnosno smanjenju ukupne konzumacije zasićenih masti u Danskoj. MIFU tvrdi da nema znanstvenih dokaza za to da se zahvaljujući Zakonu doista smanjila ukupna konzumacija zasićenih masti u Danskoj ni za to da je Zakon na bilo koji drugi način poboljšao opće zdravlje danskog stanovništva. Umjesto toga, MIFU tvrdi da je jedina gospodarska promjena i promjena u ponašanju prouzročena Zakonom bila činjenica da je on doveo do velike promjene u smislu toga koliko određeni prehrambeni proizvodi pridonose ukupnoj konzumaciji zasićenih masti u Danskoj.

                     (112)

                     MIFU je izjavio da je Zakon prouzročio znatno smanjenje konzumacije oporezovanih prehrambenih proizvoda kao što su margarin i maslac, što je pak podrazumijevalo smanjenje mjere u kojoj su ti konkretni oporezovani prehrambeni proizvodi pridonijeli ukupnoj konzumaciji zasićenih masti u Danskoj. Ipak, MIFU smatra da nema dokaza za to da je smanjenje konzumacije zasićenih masti iz oporezovanih prehrambenih proizvoda kao što su margarin, maslac itd. značilo da je došlo do ukupnog smanjenja konzumacije zasićenih masti i poboljšanja općeg zdravlja danskog stanovništva. MIFU smatra da je učinak tog smanjenja mogao biti umanjen istovrijednim povećanjem konzumacije zasićenih masti iz neoporezovanih prehrambenih proizvoda ili proizvoda s manjom poreznom stopom, što je moglo dovesti do povećanja ukupne konzumacije zasićenih masti u Danskoj. Stoga je Zakon možda prouzročio samo promjenu mjere u kojoj određeni izvori (prehrambeni proizvodi) pridonose ukupnoj konzumaciji zasićenih masti u Danskoj.

                     (113)

                     Uz stajališta i dokumente koje je prethodno dostavio Komisiji, MIFU tvrdi da su ti nalazi u pogledu učinaka Zakona potkrijepljeni neovisnim znanstvenim istraživanjima posljedica Zakona i drugih sličnih europskih poreznih sustava u području prehrane.

                     (114)

                     U tom pogledu MIFU posebno upućuje na izvješće „Porezi na hranu i njihov utjecaj na konkurentnost u poljoprivredno-prehrambenom sektoru” od 17. srpnja 2014. (53) („izvješće društva Ecorys”), koje se temelji na istraživanju posljedica europskih poreznih sustava u području prehrane, uključujući danski Zakon. MIFU je istaknuo da se u izvješću zaključuje da porezi na hranu često dovode do smanjene konzumacije oporezovanih proizvoda te do promjene sastava proizvoda koja uključuje smanjenje razine šećera, soli i masti. Porezi na hranu mogu dovesti i do zamjene proizvoda povećanjem konzumacije oporezovanih proizvoda jeftinijih marki i neoporezovanih zamjenskih proizvoda ili zamjenskih proizvoda s manjom poreznom stopom. Kad je riječ o pitanju dovode li promjene u konzumaciji do poboljšanja javnog zdravlja, u izvješću se zaključuje da se o tome i dalje uvelike raspravlja i da dokazi iz znanstvene literature nisu jasni te su ponekad proturječni.

                     (115)

                     Osim toga, u izvješću društva Ecorys zaključuje se da porezi na hranu uzrokuju povećanje administrativnog opterećenja te da mogu negativno utjecati na profitabilnost i zapošljavanje. Mogu utjecati i na konkurentnost pojedinačnih poduzeća.

                     (116)

                     Kad je riječ o konkretnim posljedicama Zakona, u izvješću društva Ecorys upućuje se na znatno povećanje cijena oporezivih prehrambenih proizvoda i odgovarajuće znatno smanjenje konzumacije tih istih oporezivih prehrambenih proizvoda. U izvješću je utvrđeno i da je došlo do jasnog prelaska s oporezovanih proizvoda na proizvode s nižom poreznom stopom kad je riječ o maslinovom ulju te biljnom ulju i ulju od sjemenki, ali napominje se da uzrok tomu mogu biti drugi razlozi osim oporezivanja.

                     (117)

                     MIFU nadalje upućuje na znanstveno istraživanje posljedica Zakona provedeno 2013. (nedugo nakon stavljanja Zakona izvan snage), koje je pokazalo da se razina konzumacije oporezivih proizvoda kao što su maslac, mješavine maslaca, margarin i ulja smanjila za 10–15 posto zbog uvođenja Zakona (54). MIFU smatra da je to istraživanje pokazalo da su negativni utjecaji Zakona na oporezive prehrambene proizvode tri do četiri puta veći nego što je predvidio danski zakonodavac u obrazloženju nacrta Zakona.

                     (118)

                     MIFU je izjavio da se u izvješću društva Ecorys odražavaju rezultati drugog istraživanja posljedica Zakona, koje se temelji na podacima za cijelu 2012. Iz tog je istraživanja vidljivo da je Zakon 2012., među ostalim, prouzročio povećanje cijena margarina u Danskoj za 12 posto, zbog čega je u isto vrijeme došlo do znatnog smanjenja konzumacije margarina u Danskoj i prihoda danske industrije margarina jer su se kupnja i konzumacija margarina smanjile za 8,2 posto. Cijene maslaca povećale su se za 13 posto, a potražnja za maslacem ili njegova konzumacija zbog toga su se znatno smanjile, za 5,5 posto (55). Stvarno smanjenje konzumacije margarina tijekom 2012. od 8,2 posto bilo je više no dvostruko veće od onog koje je danski zakonodavac predvidio u obrazloženju nacrta Zakona.

                     (119)

                     MIFU smatra da se u zaključcima izvješća dodatno potkrjepljuje stajalište da način na koji je osmišljen Zakon nije u skladu s navodnim ciljem u području zdravstvene skrbi, odnosno smanjenjem razine konzumacije zasićenih masti u Danskoj.

                     (120)

                     MIFU tvrdi i da je jasno da je pristojba osmišljena na proizvoljan ili pristran način i da se sporne mjere potpore stoga ne mogu opravdati suštinskim ciljem ili prirodom općeg referentnog sustava (Zakona).

               5.2.2   Mjera 2.; izuzeće od oporezivanja prehrambenih proizvoda s udjelom zasićenih masti manjim od 2,3 posto (odjeljak 2.1.8.2. odluke o pokretanju postupka)

                     (121)

                     MIFU tvrdi da je prag od 2,3 posto jasno pitanje industrijske politike jer su njegova izričita namjena i učinak pogodovali vrlo utjecajnom danskom sektoru mljekarstva. MIFU tvrdi da je prag namjerno određen kako bi se mlijeko izuzelo od oporezivanja jer bi oporezivanje mlijeka dovelo do vrlo ozbiljnih financijskih posljedica za danski sektor mljekarstva s obzirom na gospodarski položaj i konkurentnost tog sektora u trenutku donošenja Zakona.

                     (122)

                     MIFU tvrdi da je utvrđivanje praga od 2,3 posto u okviru Zakona jasan primjer de facto selektivne mjere koja se ne može opravdati.

               5.2.3   Glavni korisnici Zakona

                     (123)

                     MIFU nadalje tvrdi da je danski sektor mljekarstva ostvario najveću korist od de facto izuzeća putem neostvarenih prihoda od poreza, čime se pak umanjio trošak koji bi ti poduzetnici u suprotnome trebali snositi. Smanjena je potražnja za oporezivim prehrambenim proizvodima na temelju Zakona, a time su kao posljedica Zakona smanjeni i prihodi (studije slučaja pokazuju smanjenje od 5,5 do 15 posto (56)). Za usporedbu, mlijeko se nije oporezivalo i nije došlo ni do kakvog smanjenja potražnje u razdoblju tijekom kojeg je Zakon bio na snazi. Štoviše, konzumacija konzumnog mlijeka (57) u Danskoj 2012. neznatno je porasla u odnosu na razinu iz 2011., dok je razina konzumacije 2012. bila gotovo jednaka onoj iz 2010. (58)

                     (124)

                     MIFU osim toga tvrdi da nijedan „stručnjak” nikad nije preporučio izuzeće mlijeka od oporezivanja u okviru Zakona. Čak je i Odbor danske vlade za prevenciju preporučio da se i mlijeko oporezuje. MIFU tvrdi da se prehrambenim savjetima danske Uprave za veterinarstvo i hranu u pogledu konzumacije konzumnog mlijeka kod djece ni na koji način nije podržavalo izuzeće koje proizlazi od praga od 2,3 posto, već su oni upotrijebljeni samo kao argument za izuzimanje mlijeka od oporezivanja.

                     (125)

                     Osim toga, MIFU tvrdi da je u svakom slučaju nedosljedno i nerazmjerno izuzeti mlijeko od takvog oporezivanja na temelju Zakona samo zbog navodnog cilja ispunjavanja mogućih potreba za konzumacijom mlijeka kod vrlo male djece. MIFU tvrdi da se taj cilj mogao postići na bolji i manje narušavajući način, na primjer tradicionalnom regulacijom, tržišnim instrumentima, samoregulatornim mehanizmima industrije, informiranjem i obrazovanjem ili povratima poreza za kućanstva s malom djecom i vrtiće.

                     (126)

                     Osim toga, MIFU tvrdi da izuzeće mlijeka nije samo pogodovalo konzumaciji konzumnog mlijeka konkurentnog drugim zamjenskim vrstama pića, već je i pogodovalo upotrebi mlijeka za industrijske potrebe, kao sastojka u drugim prehrambenim proizvodima umjesto drugih, oporezivih sastojaka.

                     (127)

                     MIFU je stoga zaključio da je danski sektor mlijeka sektor koji je ostvario najveću korist od de facto izuzeća te da nijedan subjekt nije ostvario toliku korist od tog izuzeća kao društvo Arla.

               5.3   Primjedbe društva Arla Foods

                     (128)

                     U svojem je dopisu koji je Komisija evidentirala 7. lipnja 2016. […] (*5), koji zastupa društvo Arla, dostavio primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Arla Foods najveća je mljekarska grupacija u Europi i u zajedničkom je vlasništvu danskih i švedskih proizvođača mlijeka. Grupacija Arla prerađuje više od 90 % danskog mlijeka.

                     (129)

                     U svojem je dopisu društvo Arla izjavilo da je cilj poreza na zasićene masti bio promicati kvalitetniju prehranu radi poboljšanja zdravlja i produljenja prosječnog životnog vijeka danskog stanovništva. Nadalje, da bi se postigao taj ukupni cilj, društvo Arla tvrdilo je da ciljevi tog neizravnog poreza nisu bili samo oporezovati sve prehrambene proizvode koji sadržavaju zasićene masti, već i uputiti stanovništvo na prehrambene proizvode koji sadržavaju manje količine zasićenih masti bez smanjenja unosa zdravih i potrebnih prehrambenih proizvoda koji sadržavaju druge važne hranjive tvari. Prehrana koja ne uključuje zasićene masti nije cilj poreza jer su i brojni proizvodi koji sadržavaju zasićene masti isto tako nužni prehrambeni proizvodi.

                     (130)

                     Arla nadalje tvrdi da prag za oporezivanje od 2,3 posto nije selektivan jer su prehrambeni proizvodi s udjelom zasićenih masti manjim od 2,3 posto u drukčijem činjeničnom i pravnom položaju s obzirom na ciljeve poreza na zasićene masti u usporedbi s proizvodima s većim udjelom zasićenih masti. Oporezivanjem samo prehrambenih proizvoda s udjelom većim od 2,3 posto pridonosi se postizanju ciljeva poreza.

                     (131)

                     Arla nadalje pojašnjava da se prag od 2,3 posto temeljio na službenim prehrambenim preporukama u pogledu konzumnog mlijeka u trenutku uvođenja poreza. Zatim navodi prednosti mlijeka. Konačno, društvo Arla tvrdi da nema konkurentskog odnosa između konzumnog mlijeka i drugih proizvoda.

               6.   IZVJEŠĆE DRUŠTVA ECORYS

                     (132)

                     Izvješće „Porezi na hranu i njihov utjecaj na konkurentnost u poljoprivredno-prehrambenom sektoru” rezultat je istraživanja koje je naručila Glavna uprava Europske komisije za poduzetništvo i industriju. Istraživanje je 2013.–2014. proveo Europski konzorcij za konkurentnost i održivu industrijsku politiku („konzorcij ECSIP”). Konzorcij je predvodilo društvo Ecorys Netherlands, a u njemu su sudjelovali Cambridge Econometrics, Danish Technological Institute, Euromonitor, IDEA Consult, IFO Institute i WiiW te grupacija specijaliziranih podizvođača i pojedinaca. U izvješću se razmatrao učinak neusklađenih poreza na konkurentnost u poljoprivredno-prehrambenoj industriji. Istraživanje je uključivalo analizu danskog poreza na zasićene masti. Iz izvješća društva Ecorys (usp. uvodnu izjavu 123.) vidljivo je da postoje naznake da je porez na zasićene masti postigao svoj glavni cilj utjecanja na obrasce kupovanja te da je pridonio financiranju poreznih olakšica u drugim područjima, ali uz velike administrativne troškove za uključena poduzeća.

                     (133)

                     Izvješće društva Ecorys uključivalo je istraživanje s pomoću ekonometrijske analize pod nazivom „Danski porez na zasićene masti – kratkoročni učinci na konzumaciju, obrasce zamjene i potrošačke cijene masti” (59). Ta je analiza pokazala da je uvođenje poreza na zasićene masti u prehrambenim proizvodima utjecalo na tržište predmetnih proizvoda te da se razina konzumacije masti smanjila za 10–15 posto. Međutim, zbog relativno kratkog razdoblja iz kojeg potječu podaci i u kojem je porez bio na snazi (devet mjeseci, korigirano za sezonske učinke) te bi nalaze u dugoročnom smislu trebalo tumačiti uz prikladan oprez. Gospodarska obrazloženja upućuju na promjene ponašanja i smanjenje konzumacije masti u dugoročnom smislu, kako kod potrošača tako i kod proizvođača, na primjer promjenom sastava proizvodâ da bi se upotrebljavali proizvodi s manjim udjelom zasićenih masti itd. Osim smanjenja konzumacije masti, istraživanje je pokazalo da je došlo do zamjene proizvoda te da su potrošači manje kupovali maslac, a više margarin i miješane proizvode (60). Aspekt učinaka zamjene kad je riječ o proizvodima s manjim udjelom zasićenih masti nije izravno analiziran. Učinci zamjene mogu pospješiti (ako su zamjenski proizvodi zdraviji) ili narušiti (ako zamjenski proizvodi, na primjer, imaju znatan udio šećera) izravne poticajne učinke poreza (61).

                     (134)

                     Istodobno, poduzeća su se zbog poreza suočila sa znatnim administrativnim troškovima. Procijenilo se da je porez poduzeća u sektoru maloprodaje i veleprodaje stajao oko 200 milijuna DKK (62) (oko 27 milijuna EUR).

                     (135)

                     Danska gospodarska komora upitala je 99 svojih članova (uglavnom maloprodajne organizacije) jesu li primijetili naznake za to da je porez na zasićene masti uputio potrošače na kupnju zdravijih proizvoda. Samo je 12 posto njihovih članova vidjelo takve promjene (63), što znači da su učinci zamjene narušavali poticajni učinak poreza, ali trenutačno ne postoje znanstvene analize kojima bi se ta teza poduprla.

               7.   PROCJENA POSTOJANJA POTPORE

                     (136)

                     U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje iz državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

                     (137)

                     Da bi se određena mjera smatrala državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni kumulativni uvjeti navedeni u nastavku: i. mjera mora biti pripisiva državi i mora se financirati iz državnih sredstava; ii. njome se poduzetniku mora davati gospodarska prednost; iii. ta prednost mora biti selektivna; i iv. mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

                     (138)

                     U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela preliminarno stajalište da su mjere 1.–3. i mjere 5.–6. imale sva svojstva državne potpore. Kad je riječ o mjeri 4., Komisija je smatrala da ona ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

                     (139)

                     Tijekom službenog istražnog postupka Komisija je zaprimila očitovanja i primjedbe Danske i nekoliko zainteresiranih strana. Kad je riječ o mjeri 4., službenim istražnim postupkom nisu otkrivene informacije zbog kojih bi bilo potrebno donijeti zaključak koji bi se razlikovao od onih izraženih u odluci o pokretanju postupka. Stoga Komisija u pogledu mjere 4. smatra da izuzeće nije selektivno jer se odnosi na proizvode koji se ne nalaze u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju kao proizvodi na koje se primjenjuje porez. Konkretno, ciljevi poreza (uvodna izjava 166.) odnosili su se na zdravlje ljudi i njihovu prehranu, pa s tog stajališta proizvodi koji nisu namijenjeni za prehranu ljudi nisu usporedivi. Stoga mjera 4. ne čini državnu potporu.

                     (140)

                     Kad je riječ o mjerama 1.–3., 5. i 6., Danska i zainteresirane strane tvrdile su da mjere nisu imale sva svojstva državne potpore. Danska je dostavila informacije o pravnim, administrativnim i činjeničnim elementima mjera zbog kojih je potrebno ponovno ispitati prisutnost državne potpore u pogledu tih mjera.

               7.1   Prednost za poduzetnike

                     (141)

                     U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države.

                     (142)

                     Točan oblik mjere nije relevantan da bi se utvrdilo dodjeljuje li se njome gospodarska prednost poduzetniku. Nije samo dodjela pozitivne gospodarske prednosti relevantna za pojam državne potpore, nego i smanjenje gospodarskog opterećenja (kao što su porezi) može predstavljati prednost. Potonje je široka kategorija koja uključuje svako smanjenje naknada koje su obično uključene u proračun poduzetnika (64). To obuhvaća sve situacije u kojima su gospodarski subjekti oslobođeni od sastavnih troškova svojih gospodarskih djelatnosti. To posebno uključuje situacije u kojima određeni subjekti ne moraju snositi troškove koje drugi, usporedivi subjekti obično moraju snositi u određenom pravnom poretku.

                     (143)

                     U tom pogledu činjenica da se na određene proizvode nije primjenjivao porez na zasićene masti može podrazumijevati prednost za njihove proizvođače. To znači da ti proizvodi i njihovi proizvođači, poduzetnici koji stavljaju robu na tržište, mogu dobiti gospodarsku prednost u obliku oslobođenja od poreznog opterećenja koje bi moglo proizići iz tog poreza.

                     (144)

                     Pitanje smatra li se porezno opterećenje koje proizlazi iz poreza na zasićene masti „uobičajenim troškom” koji mora popratiti svaki proizvod ili „naknadom koja je obično uključena u proračun poduzetnika” podrazumijeva procjenu usporedivosti proizvoda s obzirom na cilj pristojbe. O tome će biti riječ u dijelu ove Odluke koji se odnosi na selektivnost (vidjeti u nastavku).

               7.2   Postojanje državnih sredstava i mogućnost pripisivanja odgovornosti državi

                     (145)

                     Samo prednosti koje se izravno ili neizravno dodjeljuju putem državnih sredstava i na temelju odluke pripisive državi mogu činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (65). Odricanje od prihoda koji bi u suprotnome bio plaćen državi smatra se prijenosom državnih sredstava (66).

                     (146)

                     Sve mjere navedene u uvodnoj izjavi 27. ove Odluke bile su rezultat zakonodavnog akta koji je donio danski parlament (Folketinget) te se stoga odgovornost za njih pripisuje danskoj državi.

                     (147)

                     Osim toga, kad je riječ o mjerama 1.–3. i 6., „nedostatak” prihoda od poreza nastao zbog izuzeća od plaćanja ili smanjenja poreza koje je odobrila država članica ispunjava zahtjev u pogledu utjecaja na državna sredstva iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (67).

                     (148)

                     Međutim, kad je riječ o mjeri 5., nije ispunjen jedan od uvjeta iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, i to onaj u pogledu prisutnosti državnih sredstava. Da bi se mjera mogla smatrati državnom potporom, nije dovoljno da država članica uvede opterećenje za neke proizvođače ili oslobodi neke proizvođače od opterećenja u usporedbi s drugim proizvođačima (68). Prednost koju su domaći proizvođači oporezivih proizvoda mogli imati zbog povećanja administrativnih opterećenja i dodatnih troškova koji proizlaze za uvoznike/proizvođače strane robe zbog pristojbe uglavnom je prouzročena činjenicom da se porez naplaćuje vrlo rano u opskrbnom lancu, ali Danska se zbog toga nije odrekla nikakvih prihoda od poreza na koje bi imala zakonsko pravo (usp. uvodnu izjavu 87.). Zbog poreza bi se samo povećao ukupan trošak za uvezene oporezovane proizvode. Stoga se Komisija slaže s Danskom da povećano administrativno opterećenje i dodatni troškovi za uvoznike koji iz toga proizlaze u okviru mjere 5. ne podrazumijevaju prijenos državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (vidjeti uvodnu izjavu 87.). Nema potrebe za procjenom toga jesu li za tu mjeru ispunjeni drugi uvjeti za državnu potporu.

                     (149)

                     Stoga Komisija zaključuje da mjera 5. nije činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

               7.3   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

                     (150)

                     Općenito se smatra da narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora nastupa kad država dodijeli financijsku prednost nekom poduzetniku u liberaliziranom sektoru u kojem postoji ili bi moglo postojati tržišno natjecanje (69). Sudovi Unije presudili su i da „ako se financijskom potporom koju država članica dodijeli jača položaj poduzetnika u odnosu na ostale konkurentske poduzetnike u trgovini u [Uniji], smatra se da ta potpora utječe na tu trgovinu” (70).

                     (151)

                     Proizvodnja proizvoda o kojima je riječ u ovom predmetu odvija se u liberaliziranom sektoru. Prekogranična trgovina važna je kad je riječ o tim proizvodima. Stoga bi svaka selektivna prednost dodijeljena nekom od tih proizvođača mogla utjecati na tržišno natjecanje i prekograničnu trgovinu.

               7.4   Selektivnost

                     (152)

                     Na mjeru potpore primjenjuje se članak 107. stavka 1. Ugovora ako se njome „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe stavlja u povoljniji položaj”. Stoga u pojam potpore nisu uključene sve mjere kojima se gospodarske subjekte stavlja u povoljniji položaj, nego samo one kojima se na selektivan način daje prednost određenim poduzetnicima ili kategorijama poduzetnika odnosno određenim gospodarskim sektorima.

                     (153)

                     Sud je za utvrđivanje selektivnosti određene mjere često primjenjivao analizu u dva ili tri koraka. U okviru metode koja se sastoji od dva koraka najprije je potrebno utvrditi ostvaruju li određeni poduzetnici prednost u usporedbi s drugim poduzetnicima u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju; zatim se provjerava može li se različito postupanje opravdati jer potječe iz prirode ili ukupne strukture sustava čiji je sastavni dio (71).

                     (154)

                     Za razliku od toga, u analizi u tri koraka (72),

                                 —

                                 najprije je potrebno utvrditi referentni sustav;

                                 —

                                 u drugom koraku mora se utvrditi odstupa li određena mjera od tog sustava toliko da se njome stvara razlika između gospodarskih subjekata koji su u pogledu ciljeva svojstvenih sustavu u usporedivoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. Ako predmetna mjera ne odstupa od referentnog sustava, nije selektivna;

                                 —

                                 međutim, ako odstupa (i time je selektivna prima facie), u trećem koraku potrebno je utvrditi je li odstupanje opravdano prirodom ili općim programom referentnog sustava. Ako je mjera koja je selektivna prima facie opravdana prirodom ili općim programom sustava, ne može je se smatrati selektivnom.

                     (155)

                     Kad je riječ o poreznim sustavima, Sud je utvrdio da bi selektivnost mjere u načelu trebalo ocijeniti analizom u tri koraka (73). U stvarnosti je razlika između tih dvaju pristupa prilično neznatna. Riječ je o tome da se u pristupu u tri koraka prvi korak razdvaja u dva zasebna koraka. U oba je pristupa potrebno definirati odgovarajući referentni okvir (74).

                     (156)

                     U presudi Gibraltar (75) navodi se da je utvrđivanje poduzetnika koji su u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju ključno za utvrđivanje odgovarajućeg referentnog okvira. Iz sudske prakse slijedi da se ta procjena provodi na temelju svrhe predmetne mjere (76) i, općenito, ciljeva koji se nastoje postići u okviru sustava čiji je ona sastavni dio (77). Tako gledano, analiza selektivnosti sastoji se ne samo od utvrđivanja odstupa li određena mjera formalno od određenog referentnog okvira, već i od utvrđivanja toga osiguravaju li se nekom poduzetniku ili određenim poduzetnicima prednosti u odnosu na druge poduzetnike u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju (78).

                     (157)

                     Za potrebe ove Odluke selektivnost mjera procijenit će se analizom u tri koraka, kako je opisana u uvodnoj izjavi 154.

               7.4.1   Referentni sustav

                     (158)

                     Referentni sustav referentna je vrijednost u odnosu na koju se vrši procjena selektivnosti mjere. Sastoji se od dosljednog skupa pravila koja se općenito primjenjuju na temelju objektivnih kriterija na sve poduzetnike u području njegove primjene kako je definirano ciljem sustava.

                     (159)

                     U slučaju poreza, oblikovanje referentnog sustava obično se temelji na elementima kao što su porezna osnovica, porezni obveznici, oporezivi događaj i porezne stope. Isto se primjenjuje na (samostalne) pristojbe posebne namjene, kao što su pristojbe na određene proizvode ili djelatnosti s negativnim utjecajem na okoliš ili zdravlje, koje zapravo ne čine dio šireg poreznog sustava. Zbog toga, i pod uvjetom da granice pristojbe nisu osmišljene na jasno proizvoljan ili pristran način (79), kako bi se određene proizvode ili određene aktivnosti u usporedivom položaju kad je riječ o osnovnoj logici predmetne pristojbe stavilo u povoljniji položaj, referentni sustav u načelu čini sama pristojba. Međutim, svrha uvođenja poreza ili pristojbe može biti povezana s dodatnim ciljevima (kao što su oni u pogledu zdravlja, okoliša, urbanističkog planiranja itd.) koji nisu samo fiskalne prirode, a njih je isto tako potrebno procijeniti pri utvrđivanju ukupnog referentnog sustava za takvu mjeru.

                     (160)

                     U skladu sa sudskom praksom (80) moraju se definirati suštinski ciljevi ili unutarnja logika mjere te se procjena selektivnosti (diskriminacije) mora izvršavati samo na temelju takvih ciljeva, a ne vanjskih razmatranja. Zato ciljevi u pogledu zdravlja (ili okoliša (81)) ne mogu opravdati izuzeće mjera koje bi inače bile selektivne iz područja primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Međutim, utvrdi li se da takav cilj ili čak nekoliko ciljeva (kao što su oni u pogledu zdravlja, okoliša, urbanističkog planiranja itd.) čini dio unutarnje logike (suštinski ciljevi) poreza i sustava čiji je on dio, državi članici omogućuje se da ih istodobno uravnoteži i osigura njihovo poštovanje (82). Rezultat tog uravnoteženja i istodobne primjene ciljeva može biti taj da je, iako se prima facie čini da je riječ o diskriminaciji sa stajališta jednog cilja, takvo različito postupanje opravdano (ili da poduzetnici nisu u usporedivom položaju) sa stajališta nekog drugog, jednako primjenjivog cilja. Ipak, pozivanje na nekoliko ciljeva ne bi trebalo dovoditi do proizvoljne diskriminacije, a opravdanost izuzeća od poreza (ili primjena nižih poreznih stopa) mora se odnositi na prethodno definirane suštinske ciljeve mjere te se mora primjenjivati dosljedno i biti očita iz metode naplate poreza.

                     (161)

                     Bez obzira na to otkrije li se da i. postoji diskriminacija prima facie sa stajališta jednog cilja, a zatim i da je ona opravdana sa stajališta svih ciljeva zajedno, ili ii. jednostavno ne postoji diskriminacija jer poduzetnici nisu u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju zbog kombinirane primjene nekoliko ciljeva, u konačnici se dolazi do istog rezultata, a to je nepostojanje selektivnosti. Radi jasnoće, u ovom predmetu Komisija će se za provedbu procjene služiti prvim od tih dvaju načina. Isto tako, kao početnu točku primijenit će cilj smanjenja unosa zasićenih masti jer taj cilj proizlazi iz tehničkih značajki poreza, odnosno predmeta ili oporezivog događaja obuhvaćenog tim porezom (83). Sva odstupanja od logike koja se odnosi na taj cilj smatrat će se diskriminacijom prima facie (uvodne izjave od 168. do 171.) koja se možda može opravdati na temelju prirode i logike ukupnog sustava, uključujući sve primjenjive ciljeve. Ipak, tom se metodom ne dovodi u pitanje postojanje svih suštinskih ciljeva koji se nastoje ostvariti mjerom ni red prvenstva koji je država članica za njih odredila.

                     (162)

                     Kad je riječ o predmetnim mjerama, u uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka referentni sustav definiran je na sljedeći način: „U ovom je predmetu referentni sustav danski porezni sustav, a posebno pravila o oporezivanju zasićenih masti u hrani. Kako je prethodno opisano (uvodna izjava 17. i dalje), na proizvode koji sadržavaju zasićene masti u načelu se primjenjuje porez na zasićene masti. U skladu s primjenjivim odredbama Zakona primjenjuje se porez od 16 DKK po kilogramu zasićene masti u predmetnoj hrani.” Na temelju informacija koje su dostavila danska tijela i podnesaka trećih strana Komisija mora prilagoditi taj referentni sustav da bi se uključili svi suštinski ciljevi koji se nastoje ostvariti mjerom, vidjeti uvodnu izjavu 166.

                     (163)

                     Danska su se tijela u svojim primjedbama na odluku o pokretanju postupka (usp. uvodnu izjavu 56. i dalje ove Odluke) usprotivila Komisijinoj definiciji referentnog sustava. Danska tvrdi da bi se referentni sustav trebao definirati na temelju suštinskih ciljeva koji su se nastojali postići porezom. Danska tijela tvrde da su ciljevi koji su se nastojali postići porezom na zasićene masti bili promicati kvalitetniju prehranu i poboljšati zdravlje danskog stanovništva oporezivanjem primarnih izvora zasićenih masti u Danskoj, istodobno uzimajući u obzir službene smjernice u pogledu prehrane.

                     (164)

                     Komisija napominje da se u primjedbama na Zakon koje su pripremljene za potrebe prvog čitanja Zakona u danskom parlamentu navodi samo da je „svrha Zakona promicati kvalitetniju prehranu te tako poboljšati zdravlje stanovništva” i da se to „postiže smanjenjem unosa zasićenih masti zahvaljujući porezu od 16 DKK po kilogramu zasićenih masti u određenim proizvodima…”

                     (165)

                     Iako se u primjedbama na Zakon ne spominju primarni izvori, upućuje se na preporuke u pogledu prehrane te se navodi da bi masti trebale biti dio svakodnevne prehrane i da je bolje konzumirati nezasićene umjesto zasićenih masti. Osim toga, u primjedbama na Zakon navodi se da bi porez trebao obuhvaćati znatan dio uobičajene hrane kako bi se postigao najveći učinak na konzumaciju, ali u isto bi vrijeme trebao biti što jednostavniji te se naplaćivati pri početku opskrbnog lanca kako bi se smanjio broj poduzetnika na koje utječe administrativno opterećenje poreza (registracija, izjave, plaćanje).

                     (166)

                     Konačno, Komisija tumači referentni sustav (utvrđivanje predmeta ili oporezivog događaja obuhvaćenog tim porezom (84)) kako slijedi: porez je bio usmjeren na udio zasićenih masti, a naplaćivao se po masi zasićenih masti u prehrambenim proizvodima navedenima u članku 1. ako je udio zasićenih masti u predmetnom prehrambenom proizvodu premašivao 2,3 posto mase proizvoda (uvodna izjava 15.). Porez je bio utvrđen na fiksnu stopu od 16 DKK po kilogramu zasićenih masti u predmetnom prehrambenom proizvodu (članak 2. Zakona, uvodna izjava 16.). U članku 3. Zakona bili su definirani subjekti koji su dužni platiti porez (uvodna izjava 17.). Taj je porez uveden kako bi se postigli sljedeći ciljevi (suštinski ciljevi):

                                 —

                                 poticanje smanjenja unosa zasićenih masti i prelaska s unosa proizvoda s većim udjelom zasićenih masti na one s manjim udjelom zasićenih masti,

                                 —

                                 uzimajući u obzir službene preporuke u pogledu prehrane te gospodarsku i administrativnu učinkovitost.

                     (167)

                     Komisija napominje da su ciljevi koji su se nastojali postići porezom prije svega povezani s javnim zdravljem (uključujući kvalitetniju prehranu) te da se u tom kontekstu može nastojati postići nekoliko ciljeva javnog zdravlja u isto vrijeme i s pomoću iste mjere.

                     (168)

                     Stoga je porez (i oporezivi događaj) usmjeren na oporezivanje mase zasićenih masti u prehrambenim proizvodima, istodobno zadržavajući druge ciljeve u pogledu zdravlja i prehrane (kako su navedeni u prethodnoj uvodnoj izjavi 166.).

                     (169)

                     U okviru logike cilja povezanog sa zasićenim mastima svi proizvodi koji sadržavaju zasićene masti bili bi u usporedivoj situaciji s proizvodima na koje se primjenjuje porez (selektivnost prima facie). Udio zasićenih masti stoga bi trebao biti referentna vrijednost za procjenu toga postoji li diskriminacija prima facie kad se ne oporezuju određeni proizvodi. Međutim, kako će se ispitati u nastavku, izuzeća povezana s drugim ciljevima u pogledu zdravlja i prehrane koji su prethodno opisani i sažeti u uvodnoj izjavi 166., a koji su se nastojali ostvariti u trenutku osmišljavanja poreza, mogu se smatrati opravdanima u okviru logike sustava koji je usmjeren na poboljšanje javnog zdravlja. Druge osnove za moguće opravdanje svojstveno poreznom sustavu mogu biti, na primjer, potreba za borbom protiv prijevara ili izbjegavanja plaćanja poreza, administrativno upravljanje, načelo porezne neutralnosti ili potreba za izbjegavanjem dvostrukog oporezivanja (uvodna izjava 176.).

                     (170)

                     Čini se da porez nije osmišljen na jasno proizvoljan ili pristran način kako bi se određene proizvode ili određene aktivnosti u usporedivom položaju kad je riječ o osnovnoj logici predmetnog poreza stavilo u povoljniji položaj (85). Način na koji je osmišljen porez opravdan je uzmu li se u obzir svi suštinski ciljevi koji se njime žele postići.

                     (171)

                     Komisija smatra da bi referentni sustav trebao uključivati prima facie sve proizvode koji sadržavaju zasićene masti, odnosno i one proizvode koji se ne oporezuju tim porezom, te preispituje može li se neoporezivanje tih drugih proizvoda opravdati u okviru logike referentnog sustava i s obzirom na sve ciljeve koji su uključeni u taj sustav.

               7.4.2   Odstupanje od referentnog sustava (selektivnost prima facie)

                     (172)

                     U drugom koraku trebalo bi ispitati čini li neoporezivanje određenih proizvoda odstupanje od referentnog sustava.

                     (173)

                     Kako je prethodno navedeno, u okviru logike cilja povezanog sa smanjenjem unosa zasićenih masti svi proizvodi koji sadržavaju zasićene masti bili bi u usporedivoj situaciji s proizvodima na koje se primjenjuje porez. Stoga bi izuzeće proizvoda koji sadržavaju zasićene masti iz područja primjene poreza bilo selektivno prima facie.

                     (174)

                     Imajući na umu cilj povezan s oporezivanjem proizvoda koji sadržavaju zasićene masti, čini se da su sljedeći proizvodi (koji sadržavaju zasićene masti) u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju s proizvodima na koje se primjenjuje porez, pa se njihovo neoporezivanje čini selektivnim prima facie, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 86. odluke o pokretanju postupka:

                                 —

                                 mjera 1.: izostavljanje određenih prehrambenih proizvoda s popisa prehrambenih proizvoda iz članka 1. Zakona na koje se primjenjuje porez, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.1. odluke o pokretanju postupka;

                                 —

                                 mjera 2.: neoporezivanje prehrambenih proizvoda s udjelom zasićenih masti manjim od 2,3 posto, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.2. odluke o pokretanju postupka;

                                 —

                                 mjera 3.: izuzeće od plaćanja poreza za poduzeća čija je godišnja prodaja oporezivih prehrambenih proizvoda ukupno iznosila 50 000 DKK ili manje, kako je detaljno opisano u odjeljku 2.1.8.3. odluke o pokretanju postupka.

                     (175)

                     Komisija će ponovno ispitati jesu li izuzeća i oslobođenja koja su predmet dvojbi u odluci o pokretanju postupka opravdana s obzirom na ciljeve Zakona.

               7.4.3.   Opravdanost na temelju logike poreznog sustava

                     (176)

                     Ako je određena mjera selektivna prima facie, u trećem je koraku potrebno procijeniti može li se to odstupanje opravdati na temelju logike poreznog sustava. Do toga dolazi kad mjera proizlazi izravno iz suštinskih osnovnih ili vodećih načela referentnog sustava ili je rezultat temeljnih mehanizama potrebnih za funkcioniranje i učinkovitost sustava (86). Nasuprot tome, ne može se pouzdati u ciljeve vanjske politike koji nisu sastavni dio sustava (87). Osnova za moguće opravdanje mogli bi, primjerice, biti potreba za borbom protiv prijevara ili izbjegavanja plaćanja poreza, potreba da se uzmu u obzir posebni računovodstveni zahtjevi, mogućnost administrativnog upravljanja, načelo porezne neutralnosti (88), progresivna priroda poreza na dobit i njegova svrha u pogledu preraspodjele, potreba za izbjegavanjem dvostrukog oporezivanja (89) ili cilj optimizacije povrata fiskalnih dugova. Osim toga, Komisija je priznala da je nastojanje postizanja više ciljeva u pogledu zdravlja valjana osnova za takva odstupanja (90) (91).

               7.4.3.1
               Mjera 1.

                     (177)

                     Mjere 1. i 2. odnose se na izuzeće od oporezivanja svih prehrambenih proizvoda koji nisu navedeni u članku 1. Zakona. Mjera 2. procijenit će se zasebno u nastavku, ali obje se mjere odnose na primjenu različitih kriterija (uvodna izjava 181.) za definiranje oporezivih proizvoda u članku 1. Zakona, odnosno primarnih izvora zasićenih masti. Podnositelj pritužbe naveo je da su određeni prehrambeni proizvodi izuzeti iz poreza, dok drugi nisu, iako jednako pridonose konzumaciji zasićenih masti. Podnositelj pritužbe posebno je istaknuo razliku kad je riječ o ribi, jajima i peradi. Riba i jaja nisu oporezovani, ali piletina jest, iako na sličan način pridonose konzumaciji zasićenih masti (usp. uvodnu izjavu 52. odluke o pokretanju postupka).

                     (178)

                     U uvodnoj izjavi 30. odluke o pokretanju postupka Komisija je navela glavne proizvode koji nisu oporezovani jer nisu navedeni u članku 1. Zakona. Preliminarno stajalište Komisije bilo je da su oporezovani i neoporezovani proizvodi bili u sličnom činjeničnom i pravnom položaju uzme li se u obzir suštinski cilj referentnog sustava te da je izuzeće proizvoda iz članka 1. točki od i. do vii. Zakona činilo državnu potporu za proizvođače svih proizvoda koji nisu obuhvaćeni tim odredbama. Od Danske se zatražilo da dostavi dodatna obrazloženja za izuzeća ako želi da ih Komisija prihvati.

                     (179)

                     Međutim, na temelju informacija koje su dostavila danska tijela i podnesaka trećih strana Komisija smatra da postoje razlozi za napuštanje njezina preliminarnog stajališta iz odluke o pokretanju postupka kad je riječ o mjeri 1.

                     (180)

                     Iako je neoporezivanje hrane (namijenjene za prehranu ljudi) koja sadržava zasićene masti selektivno prima facie, takva izuzeća, ako su usmjerena na poboljšanje zdravlja i promicanje kvalitetnije prehrane (suštinski ciljevi poreza), kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., mogu se opravdati u okviru opće logike sustava.

                     (181)

                     U ovom su slučaju danska tijela utvrdila popis oporezivih prehrambenih proizvoda na temelju pet kriterija: i. primjena praga od 2,3 posto koji je ocijenjen u okviru mjere 2., ii. konzumirane količine proizvoda i iii. stvarni udio zasićenih masti u proizvodu (uvodna izjava 38.), iv. poštovanje službenih smjernica u pogledu prehrane (uvodna izjava 37.) i v. osiguravanje da se oporezuju i bliske zamjene za primarne izvore zasićenih masti (uvodna izjava 44.). Stoga svrha poreza nije bila posve ukinuti konzumaciju zasićenih masti, već se usmjeriti na primarne izvore, odnosno proizvode s velikim udjelom zasićenih masti, koji se konzumiraju relativno često, kako bi se smanjio unos zasićenih masti i potaknuo prelazak na prehrambene proizvode koji su bolji za zdravlje, istodobno poštujući službene smjernice u pogledu prehrane i osiguravajući da se oporezuju i bliske zamjene za primarne izvore zasićenih masti.

               7.4.3.1.1.   Proizvodi izuzeti od poreza uglavnom zbog malih količina proizvoda koje se konzumiraju ili niskog stvarnog udjela zasićenih masti u proizvodu

                     (182)

                     Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 46., prehrambeni proizvodi koji su pridonijeli ukupnom unosu zasićenih masti s 1 posto ili manje (kao što su riba, jaja, orašasti plodovi i sjemenke) nisu se smatrali primarnim izvorima zasićenih masti. Razlog za to mogla bi biti činjenica da je stanovništvo općenito konzumiralo male količine predmetnog proizvoda ili da je stvarni udio zasićenih masti u proizvodu bio nizak. Iako su i za ribu postojali razlozi za izuzeće od oporezivanja na temelju nacionalnih prehrambenih smjernica (uvodna izjava 197.), glavni je razlog za izuzeće jaja (92), orašastih plodova i sjemenki bio taj što neznatno utječu na ukupni unos zasićenih masti u Danskoj.

                     (183)

                     Kad je riječ o ribi i jajima, potrebno je napomenuti da ti proizvodi svojim neznatnim doprinosom konzumaciji zasićenih masti od jedan posto (pojedinačno) nisu primarni izvori zasićenih masti, u skladu s namjerom danskog zakonodavca. Stoga je bilo logično izuzeti ribu i jaja iz područja primjene poreza. Perad je u nomenklaturi i Direktivi 2000/13/EZ definirana kao meso (usp. uvodnu izjavu 42.). Budući da se perad smatra vrstom mesa, a samim time i primarnim izvorom zasićenih masti, bilo je logično i opravdano uključiti je u područje primjene članka 1. točke i. Zakona. Kad je riječ o orašastim plodovima i sjemenkama, u uvodnoj izjavi 46. navodi se da oni tek neznatno pridonose unosu zasićenih masti.

                     (184)

                     Kako je opisano u prethodnom odjeljku 4.1.3., neoporezovani proizvodi nisu se smatrali primarnim izvorima zasićenih masti u Danskoj niti ih se smatralo izravnim zamjenama za oporezovane proizvode u skladu s člankom 1. točkom vii. Zakona.

                     (185)

                     Trebalo bi podsjetiti na činjenicu da su zasićene masti u prerađenim prehrambenim proizvodima, na primjer kruhu, čipsu i slatkišima, oporezovane oporezivanjem njihovih sastojaka (usp. uvodnu izjavu 41.).

                     (186)

                     Naplaćivanjem poreza pri početku opskrbnog lanca stvoren je i poticaj za proizvođače prerađenih prehrambenih proizvoda da upotrebljavaju najzdravije sastojke, odnosno one s manjim udjelom zasićenih masti (usp. uvodnu izjavu 90.).

                     (187)

                     Da bi se postigli ciljevi Zakona, pri utvrđivanju oporezivih proizvoda trebalo je uzeti u obzir pitanje odgovaraju li razine konzumacije određenih proizvoda nacionalnim prehrambenim smjernicama za zdravu prehranu.

                     (188)

                     Stoga se odluka o uključivanju određenog proizvoda kao oporezivog u članak 1. Zakona temeljila i na razini zasićenih masti u svakom pojedinačnom proizvodu i na razmatranju toga odgovaraju li razine konzumacije određenih proizvoda nacionalnim prehrambenim smjernicama za zdravu prehranu, kao i na drugim kriterijima iz uvodne izjave 181.

                     (189)

                     Takav je pristup općenito u skladu s politikama EU-a povezanima sa smanjenjem unosa zasićenih masti i s nalazima Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA).

                     (190)

                     EFSA smatra da u svim državama članicama postoje problematična pitanja javnog zdravlja povezana s prehranom i nepovoljni trendovi u obrascima konzumacije hrane (93). Komisija je 2005. zatražila od EFSA-e da izradi smjernice namijenjene svim stanovnicima Europe koje sadržavaju savjete o zdravoj prehrani na razini kategorija namirnica i mogu pomoći u održavanju dobrog zdravlja najboljom mogućom prehranom (smjernice o prehrani utemeljene na namirnicama). U svojem je Znanstvenom mišljenju iz 2009. o smjernicama za prehranu utemeljenima na namirnicama EFSA zaključila da se, s obzirom na razlike u pitanjima zdravlja, prehrani i životnim stilovima u državama članicama EU-a, takve smjernice „moraju temeljiti izravno na poveznicama između prehrane i bolesti koje su posebno važne za pojedinačne zemlje” (94).

                     (191)

                     U tom je mišljenju EFSA razvila opća načela i različite korake koji se mogu primjenjivati u razvoju smjernica o prehrani utemeljenih na namirnicama na nacionalnoj razini. Zdravstvene aspekte treba uzeti u obzir u različitim koracima u razvoju nacionalnih smjernica kako ih je utvrdila EFSA, kao što su „Utvrđivanje poveznica između prehrane i zdravlja” (95), „Utvrđivanje zdravstvenih problema povezanih sa zdravljem specifičnih za zemlju” (96), utvrđivanje „Skupina hrane koje su izvori hranjivih tvari od važnosti za javno zdravlje” (97) i „Skupine hrane dokazano povezane sa zdravljem” (98).

                     (192)

                     EFSA je 2010. objavila Mišljenje o referentnim prehrambenim vrijednostima za masti, uključujući zasićene masne kiseline, polinezasićene masne kiseline, mononezasićene masne kiseline, trans masne kiseline i kolesterol, te je zaključila da bi unos zasićenih masti „u okviru prehrane koja zadovoljava nutritivne potrebe trebao biti što manji” (99). Pojašnjava se da je „prehrana koja zadovoljava nutritivne potrebe predmet smjernica za prehranu utemeljenih na namirnicama i podrazumijeva obrazac prehrane koji uključuje sve najvažnije hranjive tvari u odgovarajućim količinama te makronutrijente koji osiguravaju energiju u udjelima dostatnima za održavanje dobrog zdravlja” (100).

               7.4.3.1.2   Proizvodi izuzeti od poreza uglavnom zbog nacionalnih prehrambenih smjernica za kvalitetnu prehranu

                     (193)

                     Neovisno o njihovu udjelu zasićenih masti, unos određenih kategorija namirnica može dovesti do smanjenja rizika od, među ostalim, kardiovaskularnih bolesti. Stoga bi zbog smanjenja unosa takvih kategorija namirnica, ako je njihov unos već manji od preporučenog, moglo doći do pogoršanja zdravstvenog stanja, čak i ako se smanji unos zasićenih masti.

                     (194)

                     Stoga se oba ta pitanja – učinci prekomjerne konzumacije određenih hranjivih tvari kao što su zasićene masti na zdravlje i, neovisno o tome, učinci nedovoljne konzumacije određenih kategorija namirnica na zdravlje – moraju uzeti u obzir pri razvoju mjera politike.

                     (195)

                     Službene danske preporuke za zdrav način života koje je objavila danska Uprava za veterinarstvo i hranu te su se primjenjivale u Danskoj kad je Zakon bio na snazi sažete su u uvodnoj izjavi 47. Njima se promiče konzumacija voća i povrća, ribe i proizvoda od ribe, krumpira, riže, tjestenine i integralnog kruha, krtog mesa i mliječnih proizvoda s niskim udjelom masti (iako ti proizvodi mogu sadržavati zasićene masti). Savjetuje se i smanjenje konzumacije šećera i masti (posebno iz mliječnih proizvoda i mesa). Navodi se da bi trebalo konzumirati mliječne proizvode i krto meso s malim udjelom masti umjesto onih s visokim udjelom masti te se kao dio kvalitetne prehrane preporučuje svakodnevni unos 500 ml mliječnih proizvoda s malim udjelom masti (usp. uvodnu izjavu 47.).

                     (196)

                     U svojim je podnescima Danska nadalje dokazala prednosti konzumacije povrća, voća, ribe i mliječnih proizvoda s niskim udjelom masti za zdravlje te je pokazala da je konzumacija tih proizvoda znatno niža od preporučenog dnevnog unosa (usp. odjeljak 4.1.4.). Porezom na te proizvode dodatno bi se smanjio njihov unos, što bi štetno utjecalo na jednako važan cilj poreza povezan s prehrambenim smjernicama. Isto tako, ako potrošači zamijene proizvode s velikim udjelom zasićenih masti proizvodima s niskim udjelom zasićenih masti kao što su povrće i voće, to je poželjno u kontekstu zdravlja i prehrane, pa je stoga u skladu s ciljevima poreza.

                     (197)

                     Kad je riječ o ribi, Danska je pojasnila (usp. uvodne izjave 52. i 53.) da odrasli i djeca unose manje od polovine preporučenih količina ribe. Međutim, riba sadržava esencijalne masne kiseline, vitamin D (posebno masna riba), jod i selen, koje je teško dobiti iz drugih prehrambenih proizvoda. Slaba konzumacija ribe pridonijela je nedostatku vitamina D u danskom stanovništvu, pa je bilo poželjno povećati konzumaciju ribe. Smanjenje konzumacije ribe bilo bi protivno danskim službenim smjernicama u pogledu prehrane i time bi se ugrozili ciljevi Zakona.

                     (198)

                     Podnositelj pritužbe tvrdio je da nema dokaza da smanjenje konzumacije zasićenih masti iz oporezovanih prehrambenih proizvoda podrazumijeva općenito smanjenje konzumacije zasićenih masti i poboljšanje općeg zdravlja danskog stanovništva. MIFU je tvrdio da postoji rizik od toga da prelazak s oporezovanih prehrambenih proizvoda na neoporezovane prehrambene proizvode može dovesti do povećanja konzumacije zasićenih masti (usp. uvodnu izjavu 112.).

                     (199)

                     Kako je prethodno pojašnjeno (uvodna izjava 196.), Danska je donijela političku odluku da izuzme takve zamjenske proizvode od poreza kako bi se stanovništvo usmjerilo na povećanje konzumacije takvih proizvoda jer pozitivno utječu na zdravlje. Dostavljenim prethodno navedenim dokazima podupire se taj pristup. Podnositelj pritužbe nije dostavio dovoljno naznaka ili dokaza za suprotno.

                     (200)

                     S druge strane, izvješće društva Ecorys pokazalo je da postoje naznake za to da je porez na zasićene masti utjecao na obrasce kupnje. Osim toga, u izvješću društva Ecorys navedeni su dokazi da se razina konzumacije masti smanjila za 10–15 posto. U izvješću su navedeni i dokazi za to da je došlo do prelaska potrošača na zdravije proizvode (usp. uvodne izjave od 132. do 135. ove Odluke). Procjene iz gospodarskih istraživanja učinaka na ponašanje potrošača pokazale su da se zbog poreza razina konzumiranih masti smanjila za 10–15 % (101). Osim toga, analiza uključena u izvješće društva INCENTIVE pokazala je da su kombinirani učinci izuzeća proizvoda koji nisu primarni izvori zasićenih masti i drugih prehrambenih proizvoda s niskim udjelom zasićenih masti (odnosno proizvoda iz mjere 1. i mjere 2.) potaknuli promjenu u potražnji potrošača koji sad žele kupovati zdravije prehrambene proizvode (102).

                     (201)

                     U tom kontekstu treba podsjetiti na to da se u članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđuje sljedeće: „Pri djelovanju Unije poštuje se odgovornost država članica za utvrđivanje njihove zdravstvene politike […]”. Države članice stoga mogu same odlučivati o oblikovanju svoje zdravstvene politike. Ako takve odluke o politikama nisu dokazano pogrešne ili ako uzimaju u obzir jasne i nedvojbene znanstvene dokaze, Komisija smatra da su države članice odgovorne odlučivati o prikladnosti utvrđivanja poticaja na određeni način. Isto tako, države članice mogu definirati nekoliko suštinskih ciljeva poreza u pogledu zdravlja i prehrane te mogu odrediti red prvenstva za njihovo uravnoteženo ostvarivanje i osiguravati da ih se istodobno poštuje (uvodna izjava 160.).

               7.4.3.1.3.   Zajednička procjena

                     (202)

                     Prvo, u ovom predmetu Komisija nije otkrila nikakvu proizvoljnost ni zlouporabu pri definiranju primarnih izvora zasićenih masti zbog kojeg je došlo do izuzećâ iz mjere 1. Danska je dosljedno primjenjivala i propisno opravdala tu definiciju, koja potječe iz uravnoteženja ciljeva u pogledu zdravlja i prehrane, kako su utvrđeni u kriterijima opisanima u uvodnoj izjavi 181.

                     (203)

                     U tom kontekstu Komisija napominje da je uključivanje zamjenskih proizvoda za primarne izvore zasićenih masti u područje primjene poreza, iako ih se na temelju drugih kriterija ne bi smatralo primarnim izvorima, isto tako opravdano i nije dovelo do dodjele državne potpore. To proširenje područja primjene poreza bilo je potaknuto ciljem da se ograniči narušavanje tržišnog natjecanja do kojeg je došlo zbog poreza. Opravdanje povezano s pitanjima tržišnog natjecanja i ravnopravnog postupanja s konkurentnim proizvodima u skladu je s logikom državne potpore jer proširuje područje primjene oporezivih proizvoda i smanjuje razlike između oporezovanih i neoporezovanih proizvoda. Istodobno se stvara umjetna razlika između proizvoda koji bi se obično smatrali neprimarnim izvorima te ih se ne bi oporezivalo. Međutim, nikakve se prednosti ne daju proizvođačima na koje se primjenjivalo dodatno oporezivanje, već su se, upravo suprotno, suočavali s dodatnim troškom. Stanje poduzetnika koji su bili u usporedivom položaju (proizvođači neprimarnih izvora zasićenih masti), ali nisu oporezovani čak ni prije primjene tog četvrtog kriterija, nije se izmijenilo činjenicom da su neki drugi proizvodi oporezovani jer su zamjenski proizvodi. Stoga ta vrsta diskriminacije nije relevantna sa stajališta državne potpore.

                     (204)

                     Osim toga, ta razlika između proizvoda koji inače nisu primarni izvori zasićenih masti nije pokazatelj za to da je porez proizvoljno osmišljen kako je to bio slučaj u predmetu Gibraltar (uvodna izjava 156.). Nije bila riječ o proizvoljnosti, već se slijedila dosljedna metoda koja se mogla povezati s ukupnom logikom poreza. Kad je riječ o potonjem, Komisija smatra da je oporezivanje zamjenskih proizvoda ponovno mjera namijenjena tomu da se porez učini učinkovitijim te da se na usmjereniji način postignu ciljevi u pogledu zdravlja i prehrane, istodobno izbjegavajući neopravdano uplitanje u konkurentski položaj proizvoda. Porezom se nastojalo potrošače odvratiti od primarnih izvora masti kako bi se postigli određeni ciljevi u pogledu zdravlja i prehrane. Ti bi se ciljevi mogli učinkovitije postizati ciljanim porezom koji je prihvaćen u društvu i uspješno proveden. Zato je prošireno područje primjene na glavne zamjenske proizvode za primarne izvore zasićenih masti, što odgovara ukupnoj logici sustava.

                     (205)

                     Stoga Komisija prihvaća tvrdnju da su kriteriji za definiranje primarnih izvora zasićenih masti bili prikladni i nisu bili proizvoljni (uvodne izjave 170. i 181.).

                     (206)

                     Kao drugo, usmjeravanje poreza samo na primarne izvore bilo je u skladu s ciljem poticanja smanjenja unosa zasićenih masti i prelaska s konzumacije proizvoda s većim udjelom zasićenih masti na proizvode s manjim udjelom zasićenih masti, imajući na umu službene preporuke u pogledu prehrane. Komisija se slaže s tim da je usmjeravanje poreza na primarne izvore i izuzeće neprimarnih izvora zasićenih masti iz oporezivanja valjani cilj sa stajališta zdravlja. Iako bi bilo moguće primijeniti porez i na udio zasićenih masti u neprimarnim izvorima, sa stajališta učinkovitosti poreza, a posebno cilja utjecanja na ponašanje potrošača, opravdano je ograničiti porez na primarne izvore. Tako se razlika u cijeni primarnih i neprimarnih izvora još više povećava, čime se stanovništvo odvraća od konzumacije primarnih izvora upravo zato što oni negativno utječu na zdravlje (usp. uvodnu izjavu 31.).

                     (207)

                     Stoga je neoporezivanje neprimarnih izvora zasićenih masti opravdano imajući na umu ukupnu logiku sustava, uključujući sve ciljeve poreza u pogledu zdravlja i prehrane navedene u uvodnoj izjavi 166., a posebno cilj u pogledu zdravlja koji se odnosi na smanjenje konzumacije proizvoda koji su nerazmjerno štetni za zdravlje zbog velikog udjela zasićenih masti i nedostatka prednosti za zdravlje.

                     (208)

                     Neuključivanje određenih proizvoda u članak 1. Zakona, i to onih koji su klasificirani kao mjera 1. u odjeljku 2.1.8.1. odluke o pokretanju postupka i navedeni u odjeljku 2.2. ove Odluke, stoga je opravdano logikom poreznog sustava, što znači da nije selektivno i ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

               7.4.3.2
               Mjera 2.

                     (209)

                     Mjerom 2. od oporezivanja se izuzimaju svi prehrambeni proizvodi, a posebno mlijeko, s ukupnim udjelom zasićenih masti od 2,3 posto ili manje, što je jedan od pet kriterija za definiranje oporezivih proizvoda u članku 1. Zakona (uvodna izjava 181.). Komisija je u odluci o pokretanju postupka zauzela preliminarno stajalište da su proizvodi s udjelom zasićenih masti od 2,3 posto ili manje (neoporezovani proizvodi) u sličnom činjeničnom i pravnom položaju s obzirom na suštinski cilj referentnog sustava kao proizvodi s udjelom zasićenih masti većim od 2,3 posto (oporezovani proizvodi) Stoga je u odluci o pokretanju postupka zaključeno da je neoporezivanje proizvoda s udjelom zasićenih masti od 2,3 posto ili manje selektivno prima facie.

                     (210)

                     Komisija se u odluci o pokretanju postupka oslonila na preporuke Odbora za prevenciju, tj. da bi se porez trebao primjenjivati na sve mliječne proizvode, uključujući mlijeko. Međutim, kako su istaknula danska tijela tijekom istražnog postupka, cilj smanjenja unosa zasićenih masti, koji je bio temelj za izradu preporuka Odbora za prevenciju, nije posve jednak cilju Zakona – promicanje kvalitetnije prehrane i poboljšanje zdravlja danskog stanovništva. Stoga je važno ponovno procijeniti mjeru 2. uzimajući u obzir sve ciljeve u pogledu zdravlja i prehrane iz Zakona.

                     (211)

                     U svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka Danska ponavlja da države članice mogu same odlučiti o tome kako će postići ciljeve u pogledu zdravlja putem svoje porezne politike te o minimalnim pragovima, pod uvjetom da su u granicama koje su opravdane svrhom poreza.

                     (212)

                     Kako je istaknula Danska (usp. uvodnu izjavu 66.), pragom kojim se od oporezivanja izuzimaju svi proizvodi s udjelom zasićenih masti nižim od određenog praga pojačava se poticaj za odabir proizvoda s niskim udjelom masti te je stoga on u skladu sa službenim preporukama u pogledu prehrane kako su opisane u uvodnoj izjavi 47. ove Odluke. Do tog pojačanja dolazi kod svih proizvoda, ali najviše kod mliječnih proizvoda i mesa, jer uglavnom samo za njih postoje zamjenski proizvodi ispod i iznad utvrđenog praga. Kad je riječ o mliječnim proizvodima, pragom se promicala i konkretna preporuka u pogledu prehrane, odnosno svakodnevna konzumacija 500 ml mliječnih proizvoda s malim udjelom masti, i to povećanjem razlike u cijeni između proizvoda s malim i velikim udjelom masti.

                     (213)

                     Službene preporuke u pogledu prehrane koje su bile primjenjive dok je Zakon bio na snazi uključivale su i preporuku da bi djeca mlađa od jedne godine trebala piti punomasno mlijeko (mlijeko s ukupnim udjelom masti od 3,5 posto ili udjelom zasićenih masti od 2,3 posto) (103). Odabirom praga od 2,3 posto izbjeglo se povećanje cijene mlijeka i omogućilo ispunjavanje te preporuke u pogledu prehrane. Mogao se razmotriti i drugi pristup, u kojem bi se punomasno mlijeko namijenjeno maloj djeci izuzelo od oporezivanja, dok bi se isti proizvod namijenjen za prehranu starije djece i odraslih osoba obuhvatio porezom. Međutim, takvim bi pristupom bilo iznimno teško upravljati, ako ne i nemoguće, te stoga ne bi bio opravdan. Stoga se smatra opravdanim ravnopravno postupati sa svim vrstama punomasnog mlijeka.

                     (214)

                     Podnositelj pritužbe doveo je u pitanje učinkovitost praga u osiguravanju da se zakon ne protivi preporukama u pogledu prehrane u skladu s kojima bi djeca trebala piti mlijeko, a mala djeca punomasno mlijeko.

                     (215)

                     Međutim, Danska je u svojim podnescima tvrdila da je utvrđivanje praga najučinkovitiji i najmanje skup način da se osigura da se porez ne protivi službenim smjernicama u pogledu prehrane. Alternativne mjere kojima bi se osiguralo da porez ne dovede do gospodarskih poticaja koji se protive službenim smjernicama u pogledu prehrane bile bi daleko manje učinkovite, a u administrativnom smislu i skuplje od izuzeća punomasnog mlijeka (usp. uvodne izjave 75. i 78.).

                     (216)

                     Podnositelj pritužbe naveo je da su, iako se prag od 2,3 posto može smatrati općom mjerom, njegovi učinci selektivni jer su glavni korisnici subjekti koji proizvode i prerađuju mlijeko, a posebno društvo Arla kao glavni prerađivač mliječnih proizvoda u Danskoj (usp. uvodne izjave od 139. do 146.).

                     (217)

                     Danska je izjavila da se u pragu od 2,3 posto odražavaju osnovna i vodeća načela Zakona. Činjenica da je on bio povoljniji za određene poduzetnike bila je jednostavno nužna posljedica utvrđivanja praga (usp. uvodnu izjavu 72.).

                     (218)

                     Danska je dostavila podatke o glavnim poreznim obveznicima i o glavnim korisnicima praga od 2,3 posto (usp. uvodnu izjavu 74.). Iz tih je podataka vidljivo da je društvo […] (*6) bilo glavni porezni obveznik na temelju Zakona o porezu na zasićene masti kad je riječ o proizvodima na koje se primjenjivao porez ([…] milijuna DKK), a istodobno je imao i glavni udio u procijenjenoj poreznoj vrijednosti neoporezovanih proizvoda ispod praga od 2,3 posto ([…] milijuna DKK). Međutim, iako podaci pokazuju da se prag uglavnom odnosio na sektor mljekarstva (140 milijuna DKK) te stoga na […], pokazuju i da su u njegovo područje primjene ulazili i proizvodi iz drugih sektora (83 milijuna DKK).

                     (219)

                     Kad je riječ o mjeri 2., koja je bila jedan od pet kriterija (uvodna izjava 181.) za utvrđivanje oporezivih proizvoda koji su primarni izvori zasićenih masti, Komisija donosi iste zaključke kao u prethodnim uvodnim izjavama od 202. do 207. Prvo, nije utvrdila nikakvu proizvoljnost ni zlouporabu pri definiranju praga od 2,3 posto. Danska je dosljedno primjenjivala i propisno opravdala definiciju tog praga, koji proizlazi iz uravnoteženja ciljeva u pogledu zdravlja i prehrane.

                     (220)

                     Drugo, usmjeravanje poreza samo na primarne izvore, isto tako s pomoću praga, bilo je u skladu s ciljem poticanja smanjenja unosa zasićenih masti i prelaska s konzumacije proizvoda s većim udjelom zasićenih masti na proizvode s manjim udjelom zasićenih masti, imajući na umu službene preporuke u pogledu prehrane. Komisija se slaže s tim da je usmjeravanje poreza na primarne izvore i izuzeće neprimarnih izvora zasićenih masti iz oporezivanja valjani cilj sa stajališta zdravlja. Iako bi bilo moguće primijeniti porez i na udio zasićenih masti u neprimarnim izvorima (ispod praga), sa stajališta učinkovitosti poreza, a posebno cilja utjecanja na ponašanje potrošača, opravdano je ograničiti porez na primarne izvore. Tako se razlika u cijeni primarnih i neprimarnih izvora još više povećava, čime se stanovništvo odvraća od konzumacije primarnih izvora upravo zato što oni negativno utječu na zdravlje.

                     (221)

                     Stoga je neoporezivanje neprimarnih izvora zasićenih masti (kako je isto tako definirano s pomoću praga) opravdano imajući na umu ukupnu logiku sustava, uključujući sve ciljeve poreza u pogledu zdravlja i prehrane navedene u uvodnoj izjavi 166., a posebno cilj u pogledu zdravlja koji se odnosi na smanjenje konzumacije proizvoda koji su nerazmjerno štetni za zdravlje zbog velikog udjela zasićenih masti i nedostatka prednosti za zdravlje.

                     (222)

                     Kriterij koji se odnosi na neoporezivanje proizvoda s udjelom zasićenih masti od 2,3 posto ili manje stoga je u skladu s ciljevima poreza navedenima u uvodnim izjavama 31., 32. i 166. te je opravdan logikom poreznog sustava. Neoporezivanje tih proizvoda, klasificiranih kao mjera 2. u odjeljku 2.1.8.2. odluke o pokretanju postupka i navedenih u odjeljku 2.2. ove Odluke, stoga nije selektivno i ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

               7.4.3.3
               Mjera 3.

                     (223)

                     U odluci o pokretanju postupka nije utvrđeno je li izuzeće od oporezivanja u skladu sa Zakonom za poduzeća s godišnjom prodajom oporezivih prehrambenih proizvoda od 50 000 DKK ili manje selektivno i treba li se smatrati potporom u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a. Kako je pojašnjeno u odluci o pokretanju postupka, utvrđena razina za izuzeće ista je kao ona u danskom zakonu o PDV-u, u kojem stoji da se poduzeća s godišnjom prodajom oporezivih prehrambenih proizvoda od 50 000 DKK ili manje ne moraju registrirati u skladu sa Zakonom o PDV-u i da ne moraju plaćati PDV. U skladu s podneskom kojim je Danska odgovorila na odluku o pokretanju postupka, ako se ta društva ne moraju registrirati za potrebe plaćanja PDV-a, ne bi se trebala morati registrirati ni za potrebe plaćanja poreza u skladu sa Zakonom o porezu na zasićene masti.

                     (224)

                     Danska tvrdi da je prag od 50 000 DKK u godišnjoj prodaji oporezivih prehrambenih proizvoda bio opća mjera koja se na isti način primjenjivala na domaće proizvođače, uvoznike, posrednike i trgovce na daljinu te da je zapravo bio dostupan svim gospodarskim subjektima na ravnopravnoj osnovi.

                     (225)

                     Osim toga, uzimajući u obzir ciljeve poreza u pogledu zdravlja i ograničen utjecaj na zdravlje ograničenih količina koje se nisu oporezivale zbog praga od 50 000 DKK, izuzeće se čini opravdanim prirodom referentnog sustava.

                     (226)

                     Komisija napominje da iznosi poreza koji nisu naplaćeni zbog praga mogu biti mali (usp. uvodnu izjavu 81.) i priznaje da bi naplaćivanje tako malih iznosa podrazumijevalo nerazmjerno administrativno opterećenje. Kako je Danska pojasnila, poduzetnici s prometom od 50 000 DKK ili manje ne moraju se registrirati za potrebe PDV-a zbog administrativnog opterećenja predmetnih poduzetnika i uprave. Ono bi bilo nerazmjerno s obzirom na iznos PDV-a koji bi se naplatio. Isto vrijedi i za ovaj predmet. Porez koji bi trebali platiti poduzetnici čiji promet od oporezivih prehrambenih proizvoda iznosi 50 000 DKK ili manje bio bi prenizak da bi se opravdalo administrativno opterećenje povezano s njegovom naplatom. Stoga Komisija nije utvrdila nikakvu proizvoljnost ni zlouporabu pri definiranju praga za prodaju od 50 000 DKK za porezne obveznike. Danska je dosljedno primjenjivala i propisno opravdala definiciju tog praga, koja proizlazi iz uravnoteženja ciljeva u pogledu zdravlja i prehrane te djelotvornosti poreza i administrativne učinkovitosti.

                     (227)

                     Nadalje, Komisija se slaže s tim da je valjan cilj sa zdravstvenog stajališta područje primjene poreza s obzirom na oporezive subjekte usmjeriti na veće poduzetnike te izuzeti od oporezivanja vrlo male poduzetnike čija godišnja prodaja oporezivih prehrambenih proizvoda iznosi 50 000 DKK ili manje. Iako bi bilo moguće primijeniti porez i na porezne obveznike čija prodaja iznosi 50 000 DKK ili manje (ispod praga), sa stajališta djelotvornosti poreza i administrativne učinkovitosti opravdano je ograničiti primjenu na porezne obveznike čija prodaja premašuje prag. Tako se razlika u cijeni primarnih i neprimarnih izvora još više povećava, čime se stanovništvo odvraća od konzumacije primarnih izvora upravo zato što oni negativno utječu na zdravlje.

                     (228)

                     Izuzeće od plaćanja poreza za poduzeća čija je godišnja prodaja oporezivih prehrambenih proizvoda ukupno iznosila 50 000 DKK ili manje, klasificirano kao mjera 3. u odjeljku 2.1.8.3. odluke o pokretanju postupka, stoga nije selektivno i ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

               7.4.4   Mjera 6. nije selektivna jer se njome ne diskriminira poduzetnike u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju

                     (229)

                     Ta mjera, koja obuhvaća četiri podmjere, povezana je s činjenicom da se u Zakonu razlikuju domaći proizvođači i uvoznici istih ili sličnih prehrambenih proizvoda kad je riječ o određenim aspektima sustava poreznih odstupanja i olakšica. U osnovi se mjera svodi na različito postupanje prema veletrgovcima (uvodna izjava 233.) i primateljima jer se mjera nije primjenjivala na uvoznike koji su bili registrirani kao primatelji. U uvodnoj izjavi 135. odluke o pokretanju postupka utvrđeno je da se čini da se mjerom uvodi diskriminacija između uvezenih proizvoda i domaćih proizvoda te da bi ona stoga mogla biti selektivna i protivna odredbama utvrđenima u članku 110. UFEU-a.

                     (230)

                     Na temelju informacija koje su dostavila danska tijela kao odgovor na odluku o pokretanju postupka, Komisija smatra da postoji razlog za napuštanje njezina izvornog stajališta iz odluke o pokretanju postupka kad je riječ o mjeri 6.

                     (231)

                     U uvodnoj izjavi 74. odluke o pokretanju postupka, na temelju predodžbe da su u Zakonu predviđeni određeni sustavi koji pogoduju domaćim proizvođačima prehrambenih proizvoda u odnosu na uvoznike, Komisija je smatrala da se čini da na temelju opisanog sustava nastaje prednost za domaće proizvođače u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a jer ih se stavilo u povoljniji financijski položaj u usporedbi s poduzetnicima koji uvoze istu vrstu proizvoda.

                     (232)

                     Tu je zabrinutost povećala i činjenica da je danski zakonodavac u priloženoj pripremnoj zakonodavnoj dokumentaciji (104) priznao da je cilj i učinak povlaštenog sustava bio omogućiti domaćim proizvođačima da steknu financijsku prednost (105). Kako su potvrdila danska tijela, te mogućnosti poreznih odstupanja i olakšica nisu bile dostupne poduzetnicima koji uvoze iste vrste prehrambenih proizvoda i stavljaju ih na dansko tržište.

                     (233)

                     Međutim, kako su danska tijela tvrdila u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka, sustav na temelju Zakona, utemeljen na sustavu u okviru Direktive 2008/118/EZ o trošarinama, podrazumijeva temeljnu razliku između ovlaštenog držatelja trošarinskog skladišta (106) (veletrgovac u Zakonu) i registriranog primatelja (107) (primatelj u Zakonu): skladište veletrgovca ne oporezuje se, dok se skladište primatelja oporezuje (usp. uvodnu izjavu 92.ff). To je u skladu sa sudskom praksom sudova Unije (108), kojom je utvrđeno da bi se porez trebao naplaćivati u istoj fazi u opskrbnom lancu, odnosno u trenutku isporuke kad je riječ o domaćim proizvođačima te u trenutku uvoza kad je riječ o uvoznicima.

                     (234)

                     U skladu s pravilima iz Direktive 2008/118/EZ i pravilima iz Zakona, poduzetnik je registriran u skladu sa svojom ulogom u opskrbnom lancu, a ne ovisno o podrijetlu proizvoda koje prodaje. Domaći proizvođač obično je registriran kao ovlašteni držatelj trošarinskog skladišta/veletrgovac, dok je uvoznik obično registriran kao registrirani primatelj/primatelj. Međutim, Zakonom se omogućilo i uvoznicima koji djeluju isključivo kao posrednici u trgovini da se registriraju kao veletrgovci te tako osiguraju da se njihova skladišta ne oporezuju (uvodna izjava 42. odluke o pokretanju postupka). Skladišta trgovaca na malo domaćim i/ili uvezenim oporezovanim proizvodima koji se bave izravnom prodajom oporezuju se i u istom su položaju kad je riječ o oporezivanju oporezivih proizvoda. Istodobno, kako je opisano u uvodnoj izjavi 41. odluke o pokretanju postupka, danski proizvođači mogli su se registrirati kao veletrgovci kad je riječ o onom dijelu proizvodnje koji su namjeravali izvoziti.

                     (235)

                     Danska tvrdi da je na temelju osnovne razlike između veletrgovaca i primatelja opravdano različito postupanje na temelju Zakona te da mjera 6. nije, kako tvrdi podnositelj pritužbe, sredstvo za diskriminaciju između domaćih i stranih proizvođača. Njome se ne uvodi ni ikakva druga diskriminacija, već se samo osigurava da se porezi naplaćuju u skladu sa sudskom praksom sudova Unije (109).

                     (236)

                     Komisija se slaže s tim da se mjerom 6. ne uvodi diskriminacija između domaćih i stranih proizvođača ili poduzetnika u istom pravnom i činjeničnom položaju. Veletrgovci i primatelji u različitom su položaju sa stajališta svojih uloga u opskrbnom lancu, a to je načelo koje se primjenjuje u okviru Zakona i Direktive 2008/118/EZ. Način na koji se poduzetnici oporezuju u okviru Zakona ovisi o njihovoj ulozi u opskrbnom lancu. Uloge poduzetnika utvrđuju se na temelju objektivnih kriterija, nad kojima poduzetnik ima određenu razinu kontrole. Na primjer, uvoznik može sâm odlučiti želi li se baviti samo posredničkim trgovanjem te se tako može registrirati kao veletrgovac i osigurati da se njegovo skladište ne oporezuje. Međutim, ako se želi baviti izravnom prodajom, morat će se registrirati kao primatelj te će se tada njegovo skladište oporezivati (kao i za domaće proizvođače koji se bave izravnom prodajom).

                     (237)

                     Komisija zaključuje da u slučaju mjere 6., razlikovanjem u trenutku naplate poreza ne dolazi do diskriminacije između domaćih i stranih proizvođača ili poduzetnika u istom pravnom i činjeničnom položaju. Stoga mjera 6. nije selektivna u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Zbog istog razloga i s obzirom na to da razlika između veletrgovca i registriranog primatelja u okviru mjere 6. odgovara sustavu u okviru Direktive 2008/118/EZ o trošarinama, ona ne čini povredu članka 110. UFEU-a. Razlog je tomu taj da se njome ne uvodi veći porez na uvoz no na domaću robu i nije riječ o posrednoj zaštiti od proizvoda iz drugih država članica.

               8.   ZAKLJUČCI

                     (238)

                     Kad je riječ o mjeri 5., nije ispunjen jedan od uvjeta iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, i to onaj u pogledu prisutnosti državnih sredstava. Stoga Komisija zaključuje da mjera 5. nije činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

                     (239)

                     Kad je riječ o mjerama 1., 2., 3. i 6., nije ispunjen jedan od uvjeta iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, i to onaj u pogledu selektivnosti. Stoga Komisija zaključuje da mjere 1., 2., 3. i 6. nisu činile državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Danski Zakon o oporezivanju zasićenih masti u određenim prehrambenim proizvodima, Zakon br. 247. od 30. ožujka 2011., koji je bio na snazi od 1. listopada 2011. do 31. prosinca 2012., ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

            Sastavljeno u Bruxellesu 6. lipnja 2019.

                  Za Komisiju

               Phil HOGAN

                  Član Komisije

            (1)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015.), str. 9. Ta je Uredba Vijeća na snagu stupila 14. studenoga 2015., a njome je stavljena izvan snage Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.) i ta su pravila zamijenjena. U skladu s člankom 35. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589, upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na tu uredbu i moraju se čitati u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu II. Uredbi (EU) 2015/1589.

            (2)  Državna potpora – Danska – Državna potpora br. SA.33159 (2014/C) (ex SA.33159 (2011/NN)) – Oporezivanje zasićenih masti u određenim prehrambenim proizvodima koji se prodaju u Danskoj – Poziv na podnošenje primjedaba u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 94, 20.3.2015., str. 11.).

            (3)  Na danskom: Lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedtafgiftsloven) https://www.retsinformation.dk/FORMS/R0710.aspx?id=136314.

            (4)  SL C 94, 20.3.2015., str. 11.

            (5)  Vidjeti obrazloženje nacrta Zakona, L 111 Forslag til lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedtafgiftsloven). 19. siječnja 2011., str. 7. Prijevod danskih tijela.

            (6)  Vidjeti govor danskog ministra nadležnog za poreze Troelsa Lunda Poulsena u danskom parlamentu od 19. siječnja 2011.

            (7)  Danski Zakon o PDV-u [LBK br. 287 od 28. ožujka 2011.].

            (8)  Vidjeti internetsku stranicu www.foodcomp.dk.

            (9)  Vidjeti obrazloženje nacrta Zakona, L 111 Forslag til lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedtafgiftsloven). 19. siječnja 2011., str. 7. Prijevod danskih tijela.

            (10)  Vidjeti govor danskog ministra nadležnog za poreze Troelsa Lunda Poulsena u danskom parlamentu od 19. siječnja 2011.

            (11)  Na primjer „Kostkompasset – vejen til en sund balance” (prijevod: „Prehrambeni kompas – put do zdrave ravnoteže”), dansko Ministarstvo za obitelj i potrošače te danska Uprava za veterinarstvo i hranu, siječanj 2006.

            (12)  Prehrambeni kompas, str. 14.

            (13)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., C-106/09 P, Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732, točka 97.

            (14)  Prehrambene navike u Danskoj, 2003.–2008., DTU Fødevareinstituttet, 2010., str. 114. Izvješće je izradio Nacionalni institut za hranu koji djeluje u okviru Tehničkog sveučilišta u Danskoj, a temelji se na podacima o prehrambenim navikama prikupljenima u razdoblju od 2003. do 2008. od 4 431 sudionika u dobi od 4 do 75 godina. Zadaća Nacionalnog instituta za hranu jest istraživati održiva rješenja kojima se postiže dodana vrijednost u području prehrane i zdravlja za dobrobit društva i industrije te izvješćivati o tim rješenjima.

            (15)  Posljedice danskog poreza na zasićene masti u određenim prehrambenim proizvodima za gospodarstvo (izvješće poduzeća Incentive), (u ime danskog Ministarstva za poreze), 2015., str. 31. Izvješće je izradio Incentive, savjetodavno društvo za pitanja gospodarstva, na zahtjev danskog Ministarstva za poreze kao odgovor na odluku Europske komisije o pokretanju postupka iz 2015. Zadatak društva Incentive bio je provesti gospodarsku procjenu poreza, njegova utjecaja na cijene za potrošače i za proizvođače te koliko je za posljedicu imao narušavanje tržišnog natjecanja.

            (16)  Direktiva 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i oglašavanju hrane (SL L 109, 6.5.2000., str. 29.).

            (17)  Taj je cilj očit i iz članka 1. točke 7. Zakona te iz pripremnih radnji.

            (18)  Prehrambene navike u Danskoj, 2003.–2008., str. 114.

            (19)  Danska tijela ne raspolažu nikakvim preciznim podacima o konzumaciji sjemenki i orašastih plodova u Danskoj te o njihovu doprinosu ukupnom unosu zasićenih masti. Međutim, orašasti plodovi i sjemenke uljarice bili su uključeni u kategoriju voća iz prethodno navedene tablice 1., a ta je kategorija ukupnom unosu zasićenih masti pridonijela s tek 1 posto. Stoga se smatra opravdanim pretpostaviti da ni sjemenke ni orašasti plodovi ne pridonose znatno ukupnom unosu zasićenih masti u Danskoj. Nadalje, treba napomenuti da je ulje dobiveno od sjemenki bilo obuhvaćeno porezom; usp. članak 1. točku 4. Zakona, uz upućivanje na oznake 1507–1516 u kombiniranoj nomenklaturi Unije.

            (20)  Prehrambeni kompas.

            (21)  Prehrambeni kompas, str. 15.

            (22)  Prehrambeni kompas, str. 15., „Vidensgrundlag for rådgivning om indtag af mælk, mælkeprodukter og ost i Danmark, 2010”, Nacionalni institut za hranu Tehničkog sveučilišta u Danskoj i „Betydningen af mælk som calciumkilde og for udviklingen af osteoporose”, Ernæringsrådet, 2003.

            (23)  Prehrambeni kompas, str. 6.

            (24)  Prehrambene navike u Danskoj, 2003.–2008., str. 30.–33.

            (25)  Nacionalni institut za hranu, Tehničko sveučilište u Danskoj, „Frugt, grøntsager og sundhed – opdatering af vidensgrundlaget for mængdeanbefalingen 2002-2006”, listopad 2007., str. 38. i str. 8.

            (26)  Prehrambeni kompas, str. 10.

            (27)  Prehrambeni kompas, str. 11.

            (28)  Prehrambeni kompas, str. 11.

            (29)  Prehrambeni kompas, str. 8.

            (30)  Prehrambene navike u Danskoj, 2003.–2008., str. 38.

            (31)  Helhedssyn på fisk og fiskevarer, Fødevaredirektoratet, FødevareRapport 2003:17, listopad 2003., str. 36.–37.

            (32)  Helhedssyn på fisk og fiskevarer, Fødevaredirektoratet, str. 41.–46.

            (33)  „Mad til spædbørn og småbørn”, (prijevod: „Hrana za novorođenčad i malu djecu”), Dansko tijelo za zdravlje i lijekove, 2010., str. 9., 18.–19., 27. i 36.

            (34)  Izvješće društva Incentive, str. 31., slika 10.

            (35)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., C-106/09 P, Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732, točka 97.

            (36)  Presuda Suda od 12. studenoga 2013., MOL protiv Komisije, T-499/10, ECLI:EU:T:2013:592, točka 77.

            (37)  Presuda Suda od 7. ožujka 2012., predmet T-210/02 – RENV – British Aggregates protiv Komisije, ECLI:EU:T:2012:110, točke 47., 49. i 68., presuda Suda od 7. studenoga 2014., predmet T-399/11 – Banco Santander i Santusa protiv Komisije, ECLI:EU:T:2014:938, točka 37.

            (38)  Presuda Suda od 22. prosinca 2008., C-487/06 P – British Aggregates protiv Komisije, ECLI:EU:C:2008:757, točke 85. i 89., presuda Suda od 8. rujna 2011., C-279/08 P – Komisija protiv Nizozemske, ECLI:EU:C:2011:551, točka 51., presuda Suda od 15. studenoga 2011., C-106/09 P – Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732, točka 97.

            (39)  Presuda Suda od 7. ožujka 2012., predmet T-210/02 – RENV – British Aggregates protiv Komisije, ECLI:EU:T:2012:110, točka 73.

            (40)  Odluka Europske komisije od 27. ožujka 2015., SA.34775, Britanski porez na agregate, C(2015) 2141 final, točke od 181. do 183.

            (41)  Nacrt Zakona, str. 10.

            (42)  Izvješće društva Incentive, str. 26., tablica 8.

            (*1)  Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

            (*2)  Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

            (43)  Izvor: vlastiti izračuni društva INCENTIVE na temelju podataka organizacije Statistics Denmark (indeksi cijena i tablica FU5) i društva Nielsen.
         Napomena: podaci su kalibrirani da bi obuhvaćali razdoblje od 15 mjeseci. Na temelju stvarno prodanih količina. U brojkama nisu uzete u obzir promjene u količinama prouzročene neoporezivanjem određenih proizvoda.

            (44)  Izvor: izračuni se temelje na podacima organizacije Statistics Denmark, www.statistikbanken.dk: FVF1: Fødevareforbrug efter enhed, type og tid. (Konzumacija hrane po jedinici, vrsti i vremenu) i www.foodcomp.dk.

            Napomena: prema www.foodcomp.dk, postoje različite vrste jogurta i čokoladnog mlijeka s različitim udjelima zasićenih masti. Među njima se u podacima organizacije Statistics Denmark ne pravi razlika te se stoga porezna vrijednost procjenjuje u intervalima, pri čemu se niža vrijednost odnosi na manji udio zasićenih masti, a viša vrijednost na veći udio zasićenih masti u tim dvjema vrstama mliječnih proizvoda.

            (*3)  Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

            (45)  Prehrambeni kompas i Hrana za novorođenčad i malu djecu.

            (46)  Presuda Suda od 7. studenoga 2014., predmet T-399/11 – Banco Santander i Santusa protiv Komisije, ECLI:EU:T:2014:938.

            (47)  Presuda Suda od 15. ožujka 1994., C-387/92 – Banco Exterior de España protiv Ayuntamiento de Valencia, ECLI:EU:C:1994:100, točka 14., presuda Suda od 15. studenoga 2011., C-106/09 P – Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732, točka 72.

            (48)  Direktiva Vijeća 2008/118/EZ od 16. prosinca 2008. o općim aranžmanima za trošarine i o stavljanju izvan snage Direktive 92/12/EEZ (SL L 9, 14.1.2009., str. 12.).

            (49)  Presuda Suda od 17. lipnja 1999., C-75/97 – Belgija protiv Komisije, ECLI:EU:C:1999:311, točka 39.

            (50)  Presuda Suda od 8. rujna 2011., spojeni predmeti C-78/08 i C-80/08 Paint Graphos i drugi, ECLI:EU:C:2011:550, točka 69.

            (51)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).

            (52)  Vidensgrundlag for rådgivning om indtag af mælk, mælkeprodukter og ost i Danmark, 2010., str. 14.–15.

            (*4)  Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

            (53)  Izvješće je izrađeno na zahtjev Europske komisije, GU-a za poduzetništvo i industriju.

            (54)  Dejgaard Jensen i Smed (2013.).

            (55)  Porezi na hranu i njihov utjecaj na konkurentnost u poljoprivredno-prehrambenom sektoru, Ecorys, 2014., Prilozi, str. 83.

            (56)  Izvješće društva Ecorys.

            (57)  Statistics Denmark.

            (58)  Grafikon je dostavio MIFU, Statistics Denmark.

            (*5)  Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

            (59)  Dejgaard Jensen, Jørgen, i Sinne Smed (2013.), objavljeno u Prehrambenoj politici br. 42 (2013.), str. 18.–31.

            (60)  Izvješće društva Ecorys, str. 40., točka 2.3.1.

            (61)  Dejgaard Jensen, Jørgen, i Sinne Smed (2013.), objavljeno u Prehrambenoj politici br. 42 (2013.), str. 18.–31.

            (62)  Dansk Erhvervs Perspektiv 2012 no. 23: Fedtafgiften: et dyrt bekendtskab.

            (63)  Dansk Erhvervs Perspektiv 2012 no. 23: Fedtafgiften: et dyrt bekendtskab.

            (64)  Presuda Suda od 19. rujna 2000., C-156/98, Njemačka protiv Komisije, ECLI:EU:C:2000:467, točka 25.; presuda Suda od 19. svibnja 1999., C-6/97, Italija protiv Komisije, ECLI:EU:C:1999:251, točka 15.; presuda Suda od 3. ožujka 2005., C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, točka 36.

            (65)  Presuda Suda od 24. siječnja 1978., C-82/77 – Van Tiggele, ECLI:EU:C:1978:10, točke 25. i 26.; presuda Suda od 12. prosinca 1996., T-358/94 – Air France protiv Komisije, ECLI:EU:T:1996:194, točka 63.

            (66)  Presuda Suda od 16. svibnja 2000., C-83/98 P – France protiv Ladbroke Racing i Komisije, ECLI:EU:C:2000:248, točke od 48. do 51.

            (67)  Presuda Suda od 15. ožujka 1994., C-387/92 – Banco Exterior de España protiv Ayuntamiento de Valencia, ECLI:EU:C:1994:100, točka 14.

            (68)  Presuda Suda od 24. siječnja 1978., C-82/77 – Van Tiggele, ECLI:EU:C:1978:10, točke 25. i 26.

            (69)  Presuda Općeg suda od 15. lipnja 2000., Alzetta, spojeni predmeti T-298/97, T-312/97 itd., ECLI:EU:T:2000:151, točke od 141. do 147.; presuda Suda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

            (70)  Presuda Suda od 14. siječnja 2015., Eventech protiv The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 66.

            (71)  Vidjeti, na primjer, presudu Suda od 22. prosinca 2008., C-487/06 P – British Aggregates protiv Komisije
            , ECLI:EU:C:2008:757, točku 82. i sljedeće; presudu Suda od 3. ožujka 2005., Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, točku 40. i sljedeće; presudu Suda od 8. studenoga 2001., C-143/99 – Adria-Wien Pipeline i Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, ECLI:EU:C:2001:598, točke od 41. do 42. Vidjeti i nedavne presude Suda u spojenim predmetima C-234/16 i C-235/16 ANGED, ECLI:EU:C:2018:281, točku 35.; predmet C-323/16 P Eurallumina protiv Komisije, ECLI:EU:C:2017:952, točku 62. i predmet C-74/16 Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, ECLI:EU:C:2017:496, točke od 69. do 72. U tim presudama Sud ne primjenjuje analizu u tri koraka da bi utvrdio selektivnost predmetnih programa, već se usmjerava na to jesu li programi prouzročili diskriminaciju između usporedivih poduzetnika, što odgovara prvom koraku analize u dva koraka.

            (72)  Vidjeti, na primjer, predmet C-374/17 A-Brauerei, ECLI:EU:C:2018:1024, točku 37., spojene predmete C-78/08 do C-80/08 Paint Graphos i drugi, ECLI:EU:C:2011:550, točku 49. Vidjeti i spojene predmete C-20/15 P i C-21/15 P Komisija protiv World Duty Free ECLI:EU:C:2016:981, točku 57. Međutim, u točki 54. potonje presude Sud procjenjuje stanje selektivnosti kao pitanja diskriminacije (prvi korak) na koje se mogu primjenjivati moguća opravdanja (drugi korak).

            (73)  Vidjeti Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.), a posebno točku 127. i dalje, te ondje citiranu sudsku praksu. Vidjeti i presude Suda od 28. lipnja 2018. u predmetu C-203/16 P Andres (faillite Heitkamp BauHolding) protiv Komisije, ECLI:EU:C:2018:505, točke od 83. do 94., i od 19. prosinca 2018. u predmetu C-374/17 A-Brauerei, ECLI:EU:C:2018:1024, točku 37.

            (74)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Bobeka u predmetu C-270/15 P Belgija protiv Komisije ECLI:EU:C:2016:289, točka 28.

            (75)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732.

            (76)  Vidjeti, na primjer, predmet C-143/99, Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, točku 41. i predmet C-279/08 P, Komisija protiv Nizozemske (NOx), ECLI:EU:C:2011:551, točku 62.

            (77)  Vidjeti, na primjer, presudu suda od 15. studenoga 2011., spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732, točku75., i spojene predmete C-20/15 P i C-21/15 P Komisija protiv World Duty Free ECLI:EU:C:2016:981, točku 54.

            (78)  Vidjeti spojene predmete C-234/16 i C-235/16 ANGED ECLI:EU:C:2018:281, točku 35.; predmet C-323/16 P Eurallumina protiv Komisije, ECLI:EU:C:2017:952, točku 62., vidjeti i spojene predmete C-20/15 P i C-21/15 P Komisija protiv World Duty Free ECLI:EU:C:2016:981, točku 76. i predmet C-74/16 Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, ECLI:EU:C:2017:496, točke od 69. do 72.

            (79)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P, Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732, točka 101. i dalje.

            (80)  Presuda od 6. rujna 2006. u predmetu Portugal protiv Komisije, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, točka 82., presuda Suda od 18. srpnja 2013., P Oy, C-6/12, ECLI:EU:C:2013:525, točka 27. i dalje.

            (81)  Presuda Suda od 22. prosinca 2008., C-487/06 P – British Aggregates protiv Komisije
            , ECLI:EU:C:2008:757, točka 92.

            (82)  Presude Suda u spojenim predmetima C-234/16 i C-235/16 ANGED, ECLI:EU:C:2018:281, točke od 45. do 55.

            (83)  Presuda od 19. prosinca 2018. u predmetu C-374/17 A-Brauerei, ECLI:EU:C:2018:1024, točka 37.

            (84)  Presuda od 19. prosinca 2018. u predmetu C-374/17 A-Brauerei, ECLI:EU:C:2018:1024, točka 37.

            (85)  Presuda Suda od 15. studenoga 2011., spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P, Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, ECLI:EU:C:2011:732, točka 101. i dalje.

            (86)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije, točka 138. SL C 262, 19.7.2016.

            (87)  Presuda Suda od 8. rujna 2011., spojeni predmeti C-78/08 i C-80/08 – Paint Graphos i drugi, ECLI:EU:C:2011:550, točke 69. i 70., presuda Suda od 6. rujna 2006., C-88/03 – Portugal protiv Komisije, ECLI:EU:C:2006:511, točka 81., presuda Suda od 8. rujna 2011., C-279/08 P – Komisija protiv Nizozemske, ECLI:EU:C:2011:551, presuda Suda od 22. prosinca 2008., C-487/06 P – British Aggregates protiv Komisije, ECLI:EU:C:2008:757; presuda Suda od 18. srpnja 2013., C-6/12 – P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, točka 27. i dalje.

            (88)  Kad je riječ o subjektima za zajednička ulaganja, vidjeti odjeljak 5.4.2. Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, SL C 262, 19.7.2016., str. 1.

            (89)  Presuda Suda od 8. rujna 2011., spojeni predmeti C-78/08 i C-80/08 – Paint Graphos i drugi, ECLI:EU:C:2011:550, točka 71.

            (90)  Odluka Europske komisije od 24. travnja 2018., SA.45862 (2018/N) o irskom porezu na zašećerene napitke, C(2018) 2385 final.

            (91)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, točka 136. (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.).

            (92)  Za jaja ne postoje konkretne prehrambene preporuke, ali općenite preporuke za uključivanje jaja u prehranu navode se u „Danskernes kostvaner 2003–2008” (str. 40.), „Kostkompasset” (str. 16.), „Mad til spædbørn & småbørn” (str. 25.).

            (93)  Znanstveno mišljenje o utvrđivanju smjernica za prehranu utemeljenih na namirnicama, EFSA Journal 2010.; 8(3):1461, str. 8.

            (94)  Ibid, str. 9.

            (95)  Točka 4.1. na stranici 10., u kojoj se navodi da „za neke hranjive tvari, kao što su trans masti, i određene skupine hrane, nedostatak uravnotežene prehrane može dovesti do većeg rizika od pretilosti i bolesti povezanih s prehranom”.

            (96)  Točka 4.2. na stranici 12.

            (97)  Točka 4.4.1. na stranici 15., u kojoj se navodi: „u nekoliko europskih zemalja unos energije, ukupnih masti, zasićenih i trans masnih kiselina, šećera i soli može biti prekomjeran, dok je u nekim zemljama unos nezasićenih masnih kiselina, hranjivih vlakana te određenih vitamina i minerala niži no što se preporučuje. Stoga je pri utvrđivanju smjernica za prehranu utemeljenih na namirnicama važno usmjeriti se na namirnice koje sadržavaju hranjive tvari čiji bi unos trebalo ograničiti ili povećati u kvalitetnoj prehrani. Unos masti upotrebljava se kao primjer jer je relevantan za većinu europskih zemalja.”

            (98)  U točki 4.4.2. na stranicama 16.–17. predlaže se razmatranje razine konzumacije namirnica s dokazanim poveznicama sa zdravljem koje nisu povezane s konkretnim hranjivim tvarima: „Za neke namirnice postoje dokazi o pozitivnim učincima na zdravlje koji se ne mogu povezati s konkretnim udjelima hranjivih tvari. Na primjer, veći unos namirnica iz skupine voća i povrća povezan je s nižim rizikom od određenih kroničnih bolesti (Eurodiet, 2000.: WHO/FAO, 2003.), a taj se učinak ne može jednostavno objasniti na temelju konkretnih hranjivih tvari.

            (99)  EFSA Journal 2010.; 8(3):1461, str. 3.

            (100)  Ibid, str. 3, bilješka 4.

            (101)  Dejgaard Jensen, Jørgen, i Sinne Smed (2013.), objavljeno u Prehrambenoj politici br. 42 (2013.), str. 18.–31.

            (102)  Izvješće društva Incentive, tablica 6., str. 22.

            (103)  „Mad til spædbørn og småbørn”, (prijevod: „Hrana za novorođenčad i malu djecu”), Dansko tijelo za zdravlje i lijekove, 2010., str. 9., 18.–19., 27. i 36.

            (*6)  Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

            (104)  L 111 – Forslag til lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedt-afgiftsloven), 28. veljače 2011., Prilog 3.

            (105)  Forslag til Lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (Fedtafgiftsloven), September 2010 udkast, ‚Bemærkninger til lovforslaget’, članak 3.4.1. (Prilog 3).

            (106)  Ovlašteni držatelj trošarinskog skladišta fizička je ili pravna osoba ovlaštena od nadležnih tijela države članice da pri obavljanju svojih poslovnih djelatnosti proizvodi, prerađuje, drži, prima ili otprema trošarinsku robu unutar sustava odgode plaćanja trošarine u trošarinskom skladištu.

            (107)  Registrirani primatelj fizička je ili pravna osobu ovlaštena od nadležnih tijela odredišne države članice da pri obavljanju svojih poslovnih djelatnosti i pod uvjetima koje utvrđuju ta nadležna tijela prima trošarinsku robu koja se kreće iz druge države članice unutar sustava odgode plaćanja trošarine.

            (108)  Presuda Suda od 2. travnja 1998., C-213/96 – Outokumpu, ECLI:EU:C:1998:155, točka 25., presuda Suda od 11. lipnja 1992., spojeni predmeti C-149/91 i C-150/91 – Sanders Adour i Guyomarc’h Orthez protiv Directeur des services fiscaux des Pyrénées-Atlantiques, ECLI:EU:C:1992:261, točka 18.

            (109)  Presuda Suda od 2. travnja 1998., C-213/96 – Outokumpu, ECLI:EU:C:1998:155, točka 25., presuda Suda od 11. lipnja 1992., spojeni predmeti C-149/91 i C-150/91 – Sanders Adour i Guyomarc’h Orthez protiv Directeur des services fiscaux des Pyrénées-Atlantiques, ECLI:EU:C:1992:261, točka 18.