title: Odluka (EU) 2020/140 Europske središnje banke od 22. siječnja 2020. o utvrđivanju mjera potrebnih za doprinos akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala Europske središnje banke te za prilagodbu potraživanja nacionalnih središnjih banaka koja su jednaka prenesenim deviznim pričuvama i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/46 (ESB/2020/6)

text:
                  1.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 27/15

         ODLUKA (EU) 2020/140 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 22. siječnja 2020.
         o utvrđivanju mjera potrebnih za doprinos akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala Europske središnje banke te za prilagodbu potraživanja nacionalnih središnjih banaka koja su jednaka prenesenim deviznim pričuvama i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/46 (ESB/2020/6)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 30.,
         budući da:

                     (1)

                     Dana 29. ožujka 2017., Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) dostavila je obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Europske unije u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji. Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske Unije se prestaju primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od datuma koji slijedi nakon datuma navedenog u članku 1. stavku 1. Odluke (EU) 2019/1810 Europskog Vijeća (1). Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, središnja banka Bank of England (BoE) prestaje biti nacionalna središnja banka države članice, a time i Europskog sustava središnjih banaka. Odluka (EU) 2020/137 Europske središnje banke (ESB/2020/3) (2) propisuje prilagodbu ključa za upis kapitala Europske središnje banke (ESB) (dalje u tekstu „ključ kapitala”) u skladu s člankom 29. stavkom 3. i člankom 29. stavkom 4. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”) te s učinkom od 1. veljače 2020. utvrđuje nove pondere dodijeljene svakoj nacionalnoj središnjoj banci (NSB) u prilagođenom ključu kapitala (dalje u tekstu „ponderi u ključu kapitala”).

                     (2)

                     Prilagodba pondera u ključu kapitala i posljedične promjene u udjelima nacionalnih središnjih banaka u upisanom kapitalu ESB-a zahtijevaju prilagodbu potraživanja koja je ESB na temelju članka 30. stavka 3. Statuta ESSB-a priznao nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke iz europodručja”) te koja su jednaka doprinosima u deviznim pričuvama nacionalnih središnjih banaka iz europodručja ESB-u (dalje u tekstu „potraživanja”). One nacionalne središnje banke iz europodručja čija se potraživanja povećaju od 1. veljače 2020. trebaju stoga obaviti kompenzacijski prijenos na ESB, a ESB treba obaviti kompenzacijski prijenos na one nacionalne središnje banke iz europodručja čija se potraživanja smanje.

                     (3)

                     U skladu s općim načelima pravednosti, jednakog tretmana i zaštite opravdanih očekivanja, koja čine temelj Statuta ESSB-a, one nacionalne središnje banke iz europodručja čiji su se relativni udjeli u akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala ESB-a povećali zbog gore navedenih prilagodbi trebale bi također obaviti kompenzacijski prijenos onim nacionalnim središnjim bankama iz europodručja čiji se relativni udjeli smanjuju.

                     (4)

                     Odgovarajući ponderi u ključu kapitala za svaku nacionalnu središnju banku iz europodručja do 31. siječnja 2020. te s učinkom od 1. veljače 2020. trebali bi biti izraženi kao postotak ukupnog kapitala ESB-a, upisanog od strane svih nacionalnih središnjih banaka iz europodručja radi izračuna prilagodbe vrijednosti udjela svake nacionalne središnje banke iz europodručja u akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala ESB-a.

                     (5)

                     U skladu s tim, potrebno je donijeti novu odluku ESB-a radi stavljanja van snage Odluke (EU) 2019/46 Europske središnje banke (ESB/2018/30) (3),

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Definicije
            Za potrebe ove Odluke:

                        (a)

                        „akumulirana vrijednost vlasničkog kapitala” znači ukupne pričuve ESB-a, revalorizacijski računi i rezervacije jednake pričuvama u skladu s izračunom ESB-a na dan 31. siječnja 2020. uvećano za akumuliranu neto dobit ESB-a ili umanjeno za akumulirani neto gubitak ESB-a, ovisno o slučaju, od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020. Pričuve ESB-a i one rezervacije jednake pričuvama uključuju, bez ograničenja općenitog značenja akumulirane vrijednosti vlasničkog kapitala, fond opće pričuve i rezervacije za financijske rizike.

                        (b)

                        „datum prijenosa” znači 28. veljače 2020.;

                        (c)

                        „prihod ESB-a od euronovčanica u optjecaju” ima isto značenje kao i izraz „prihod ESB-a od euronovčanica u optjecaju” kako je utvrđeno u članku 1. točki (c) Odluke (EU) 2015/298 Europske središnje banke (ESB/2014/57 (4);

                        (d)

                        „prihod ESB-a od vrijednosnih papira” ima isto značenje kao i izraz „prihod ESB-a od vrijednosnih papira” kako je utvrđeno u članku 1. točki (d) Odluke (EU) 2015/298 (ESB/2014/57).

            Članak 2.
            Doprinos pričuvama i rezervacijama ESB-a

               1.   Ako se udio pojedine nacionalne središnje banke iz europodručja u akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala poveća s učinkom od 1. veljače 2020., ta nacionalna središnja banka iz europodručja prenosi na datum prijenosa ESB-u iznos određen u skladu sa stavkom 3.

               2.   Ako se udio pojedine nacionalne središnje banke iz europodručja u akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala smanji s učinkom od 1. veljače 2020., ta nacionalna središnja banka iz europodručja prenosi na datum prijenosa ESB-u iznos određen u skladu sa stavkom 3.

               3.   Najkasnije jedan radni dan prije datuma prijenosa, ESB izračunava i potvrđuje svakoj nacionalnoj središnjoj banci iz europodručja iznos koji ta nacionalna središnja banka iz europodručja prenosi ESB-u, u slučaju kada se primjenjuje stavak 1., ili iznos koji ta nacionalna središnja banka iz europodručja prima od ESB-a, u slučaju kada se primjenjuje stavak 2. Uz primjenu zaokruživanja, svaki se preneseni ili primljeni iznos izračunava tako da se akumulirana vrijednost vlasničkog kapitala pomnoži s apsolutnom razlikom između pondera u ključu kapitala svake nacionalne središnje banke iz europodručja na dan 31. siječnja 2020. i njezinim ponderom u ključu kapitala s učinkom od 1. veljače 2020. te se rezultat podijeli sa 100.

               4.   Svaki iznos opisan u stavku 3. dospijeva u eurima na dan 1. veljače 2020., ali se stvarno prenosi na datum prijenosa.

               5.   Na datum prijenosa nacionalna središnja banka iz europodručja ili ESB koji mora prenijeti iznos u skladu sa stavkom 1. ili stavkom 2. također zasebno prenosi kamate koje u razdoblju od 1. veljače 2020. do datuma prijenosa dospijevaju na odgovarajuće iznose koje duguju ta nacionalna središnja banka iz europodručja i ESB. Prenositelji i primatelji tih kamata isti su kao i prenositelji i primatelji iznosa na koje se kamate obračunavaju.

               6.   Ako je akumulirana vrijednost vlasničkog kapitala manja od nule, iznosi koji se moraju prenijeti ili primiti na temelju stavaka 3. i 5. namiruju se u suprotnom smjeru od onog navedenog u stavcima 3. i 5.

            Članak 3.
            Prilagodba potraživanja koja su jednaka prenesenim deviznim pričuvama

               1.   Potraživanja nacionalnih središnjih banaka iz europodručja prilagođavaju se s učinkom od 1. veljače 2020. u skladu s njihovim prilagođenim ponderima u ključu kapitala. Prilagođena vrijednost potraživanja nacionalnih središnjih banaka iz europodručja prikazana je u trećem stupcu tablice u Prilogu I. ovoj Odluci.

               2.   Smatra se da je svaka nacionalna središnja banka iz europodručja, na temelju ove odredbe te bez daljnjih formalnosti ili potrebe za drugim aktima, 1. veljače 2020. prenijela ili primila apsolutnu vrijednost potraživanja u eurima koja je navedena pokraj njezina naziva u četvrtom stupcu tablice u Prilogu I. ovoj Odluci, pri čemu se „–” odnosi na potraživanje koje nacionalna središnja banka iz europodručja prenosi ESB-u, a „+” na potraživanje koje ESB prenosi nacionalnoj središnjoj banci iz europodručja.

               3.   Prvog radnog dana Transeuropskog automatiziranog sustava ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) nakon 1. veljače 2020., svaka nacionalna središnja banka iz europodručja prenosi ili prima apsolutnu vrijednost iznosa u eurima koji je naveden pokraj njezina naziva u četvrtom stupcu tablice u Prilogu I. ovoj Odluci, pri čemu se „+” odnosi na iznos koji nacionalna središnja banka iz europodručja prenosi ESB-u, a „-” na iznos koji ESB prenosi nacionalnoj središnjoj banci iz europodručja.

               4.   Prvog radnog dana sustava TARGET2 nakon 1. veljače 2020., nacionalna središnja banka iz europodručja ili ESB koji mora prenijeti iznos temeljem stavka 3., odvojeno prenosi i kamate obračunate za razdoblje od 1. veljače 2020. do datuma tog prijenosa na odgovarajući iznos koji duguju nacionalna središnja banka iz europodručja ili ESB. Prenositelji i primatelji tih kamata isti su kao i prenositelji i primatelji iznosa na koje se kamate obračunavaju.

            Članak 4.
            Povezana financijska pitanja

               1.   Odstupajući od trećeg podstavka članka 2. stavka 1. Odluke (EU) 2016/2248 Europske središnje banke (ECB/2016/36) (5), salda unutar eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju izračunavaju se, za razdoblje od 1. veljače 2020. do 27. veljače 2020., na temelju ključa kapitala primjenjivog od 1. veljače 2020., primijenjenog na salda na temelju ukupnih euronovčanica u optjecaju na dan 31. siječnja 2020. Za razdoblje od 1. veljače 2020. do 31. prosinca 2020., kompenzacijski iznosi i računovodstveni unosi za izjednačavanje tih iznosa, kako je opisano u članku 4. stavku 5. Odluke(EU) 2016/2248 ECB/2016/36, knjiže se na posebne račune u poslovnim knjigama svake nacionalne središnje banke s datumom valute na datum 1. veljače 2020.

               2.   U odnosu na razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020. monetarni prihod nacionalnih središnjih banaka iz europodručja se raspoređuje i raspodjeljuje u skladu s ponderima u ključu kapitala koji se primjenjuju 31. siječnja 2020.

               3.   Neto dobit ili gubitak ESB-a, ovisno o slučaju, raspoređuje se za financijsku godinu 2020. na temelju pondera u ključu kapitala koji se primjenjuju 1. veljače 2020.

               4.   Svaka privremena raspodjela prihoda ESB-a od euronovčanica i/ili prihoda ESB-a od vrijednosnih papira za 2020. godinu raspoređuje se na temelju pondera u ključu kapitala primjenjivih na dan 1. veljače 2020.

               5.   U slučaju da ESB ostvari gubitak u financijskoj godini 2020. ESB pokriva taj gubitak sa sljedećim:

                           (a)

                           sredstvima oslobođenim iz fonda opće pričuve ESB-a;

                           (b)

                           na temelju odluke Upravnog vijeća u skladu s člankom 33. Statuta ESSB-a, monetarnim prihodom nacionalnih središnjih banaka od 1. veljače 2020. do 31. prosinca 2020.;

                           (c)

                           na temelju odluke Upravnog vijeća u skladu s člankom 33. Statuta ESSB-a, monetarnim prihodom nacionalnih središnjih banaka od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020.;

               6.   Ako je monetarni prihod nacionalnih središnjih banaka od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020. potrebno prenijeti ESB-u radi pokrivanja njegova gubitka za financijsku godinu 2020., izvršit će se kompenzacijska plaćanja, pored plaćanja opisanih u članku 2. i članku 3. Svaka nacionalna središnja banka iz europodručja čiji se ponder u ključu kapitala poveća na dan 1. veljače 2020., izvršava takvo plaćanje ESB-u, a ESB izvršava takvo plaćanje svakoj nacionalnoj središnjoj banci iz europodručja čiji se ponder u ključu kapitala smanji na dan 1. veljače 2020. Iznos kompenzacijskih plaćanja izračunava se na sljedeći način: ukupni novčani prihod za razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020. koji se prenosi na ESB za pokriće gubitka množi se s apsolutnom razlikom između pondera u ključu kapitala odnosne nacionalne središnje banke iz europodručja na dan 31. siječnja 2020. i njezina pondera u ključu kapitala s učinkom od 1. veljače 2020. te se rezultat dijeli sa 100. Kamate na kompenzacijska plaćanja koja se odnose na novčani prihod nacionalnih središnjih banaka obračunavaju se od 1. siječnja 2021. do datuma izvršenja tih plaćanja.

               7.   Dodatna kompenzacijska plaćanja koja se odnose na novčani prihod nacionalnih središnjih banaka, kako je opisano u stavku 6., kao i na njega obračunate kamate, plaćaju se drugog radnog dana nakon što Upravno vijeće odobri godišnja izvješća ESB-a za financijsku godinu 2020.

            Članak 5.
            Opće odredbe

               1.   Kamate koje dospijevaju u skladu s člankom 2. stavkom 5., člankom 3. stavkom 4. i člankom 4. stavkom 6. izračunavaju se dnevno primjenom metode stvarnog broja dana/360 dana, po stopi jednakoj posljednjoj dostupnoj graničnoj kamatnoj stopi koju je Eurosustav upotrijebio u svojim aukcijama za glavne operacije refinanciranja.

               2.   Svaki prijenos u skladu s člankom 2. stavcima 1., 2. i 5., člankom 3. stavcima 3. i 4. te člankom 4. stavcima 6. i 7. provodi se zasebno preko sustava TARGET2.

               3.   ESB i nacionalne središnje banke iz europodručja koji su obvezni provesti prijenose iz stavka 2. obvezne su pravodobno dati potrebne upute za propisno i pravodobno provođenje spomenutih prijenosa.

            Članak 6.
            Stupanje na snagu i stavljanje izvan snage

               1.   Ova Odluka stupa na snagu 1. veljače 2020.

               2.   Odluka (EU) 2019/46 (ESB/2018/30) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. veljače 2020.

               3.   Upućivanja na Odluku (EU) 2019/46 (ESB/2018/30) smatraju se upućivanjima na ovu Odluku i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga II.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 22. siječnja 2020.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/1810 donesena u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom od 29. listopada 2019. o produljenju razdoblja na temelju članka 50. stavka 3. UEU-a (SL L 278I, 30.10.2019., str. 1.).

            (2)  Odluka (EU) 2020/137 Europske središnje banke od 22. siječnja 2020. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/43 (ESB/2020/3) (vidjeti stranicu 4. ovoga Službenog lista).

            (3)  Odluka (EU) 2019/46 Europske središnje banke od 29. studenog 2018. o utvrđivanju mjera potrebnih za doprinos akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala Europske središnje banke te za prilagodbu potraživanja nacionalnih središnjih banaka koja su jednaka prenesenim deviznim pričuvama i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2013/26 (ESB/2018/30) (SL L 9, 11.1.2019., str. 190.).

            (4)  Odluka (EU) 2015/298 Europske središnje banke od 15. prosinca 2014. o privremenoj raspodjeli prihoda Europske središnje banke (ESB/2014/57) (SL L 53, 25.2.2015., str. 24.).

            (5)  Odluka (EU) 2016/2248 Europske središnje banke od 3. studenoga 2016. o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (ESB/2016/36) (SL L 347, 20.12.2016., str. 26.).

            PRILOG I.
            POTRAŽIVANJA KOJA SU JEDNAKA DEVIZNIM PRIČUVAMA PRENESENIM ESB-u

                        (EUR)

                        Nacionalna središnja banka iz europodručja

                        Potraživanje koje je jednako deviznim pričuvama prenesenima ESB-u na dan 31. siječnja 2020.

                        Potraživanje koje je jednako deviznim pričuvama prenesenima ESB-u, s učinkom od 1. veljače 2020.

                        Iznos prijenosa

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        1 465 002 366,44

                        1 469 828 529,30

                        +4 826 162,86

                        Deutsche Bundesbank

                        10 643 868 063,45

                        10 635 248 657,12

                        –8 619 406,33

                        Eesti Pank

                        114 047 652,58

                        113 647 558,58

                        –400 094,00

                        Central Bank of Ireland

                        681 156 559,14

                        683 175 109,87

                        +2 018 550,73

                        Bank of Greece

                        1 002 089 435,15

                        997 925 768,61

                        –4 163 666,54

                        Banco de España

                        4 832 595 424,83

                        4 810 848 484,64

                        –21 746 940,19

                        Banque de France

                        8 232 583 116,25

                        8 239 968 860,78

                        +7 385 744,53

                        Banca d’Italia

                        6 839 555 945,19

                        6 853 825 810,01

                        +14 269 864,82

                        Central Bank of Cyprus

                        87 100 417,59

                        86 810 662,38

                        –289 755,21

                        Latvijas Banka

                        158 264 298,37

                        157 201 708,04

                        –1 062 590,33

                        Lietuvos bankas

                        235 223 283,44

                        233 495 878,75

                        –1 727 404,69

                        Banque centrale du Luxembourg

                        131 548 867,56

                        132 894 722,58

                        +1 345 855,02

                        Central Bank of Malta

                        42 420 163,46

                        42 313 997,15

                        –106 166,31

                        De Nederlandsche Bank

                        2 357 274 575,15

                        2 364 325 594,45

                        +7 051 019,30

                        Oesterreichische Nationalbank

                        1 177 854 948,49

                        1 180 823 432,72

                        +2 968 484,23

                        Banco de Portugal

                        948 484 720,39

                        944 251 976,21

                        –4 232 744,18

                        Banka Slovenije

                        194 773 455,44

                        194 257 459,36

                        –515 996,08

                        Národná banka Slovenska

                        463 840 147,98

                        462 031 148,22

                        –1 808 999,76

                        Suomen Pankki

                        736 441 854,14

                        741 065 420,16

                        +4 623 566,02

                           Ukupno
                            (1)

                           40 344 125 295,04

                           40 343 940 778,93

                           –184 516,11

               (1)  Zbog zaokruživanja ukupni iznosi ne moraju odgovarati zbroju svih prikazanih brojki.

            PRILOG II.
            KORELACIJSKA TABLICA

                        Odluka (EU) 2019/46 (ESB/2018/30)

                        Ova odluka

                        Članak 1.
                        Članak 2.
                        Članak 3.
                        –
                        Članak 4.
                        Članak 5.

                        Članak 1.
                        Članak 2.
                        Članak 3.
                        Članak 4.
                        Članak 5.
                        Članak 6.


title: Odluka (EU) 2020/141 Europske središnje banke od 22.siječnja 2020. o izmjeni Odluke ESB/2010/29 o izdavanju euronovčanica (ESB/2020/7)

text:
                  1.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 27/21

         ODLUKA (EU) 2020/141 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 22.siječnja 2020.
         o izmjeni Odluke ESB/2010/29 o izdavanju euronovčanica (ESB/2020/7)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 128. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 16.,
         budući da:

                     (1)

                     Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske (dalje u tekstu „Ujedinjena Kraljevina”) podnijela je obavijest 29. ožujka 2017. o svojoj namjeri povlačenja iz Europske unije na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji. Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije prestat će se primijenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od datuma koji slijedi nakon datuma navedenog u članku 1. stavku 1. Odluke (EU) 2019/1810 Europskog vijeća (1). Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, Bank of England (BoE) prestaje biti nacionalna središnja banka države članice, a time i Europskog sustava središnjih banaka. Odluka (EU) 2020/… Europske središnje banke (ESB/2020/3) (2) propisuje prilagodbu ključa za upis kapitala Europske središnje banke (ESB) (dalje u tekstu „ključ kapitala”) u skladu s člankom 29. stavcima 3. i 4. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke te s učinkom od 1. veljače 2020. utvrđuje nove pondere dodijeljene nacionalnim središnjim bankama u prilagođenom ključu kapitala (dalje u tekstu „ponderi u ključu kapitala”).

                     (2)

                     Članak 1. točka (d) Odluke ESB/2010/29 (3) definira „ključ za raspodjelu novčanica” te upućuje na Prilog I. navedenoj Odluci, u kojem se navodi ključ za raspodjelu novčanica koji se primjenjuje od 1. siječnja 2019. Budući da će se od 1. veljače 2020. primjenjivati novi ponderi u ključu kapitala, Odluku ESB/2010/29 potrebno je izmijeniti radi utvrđivanja ključa za raspodjelu novčanica koji će se primjenjivati od tog datuma,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Izmjene

               1.   Posljednja rečenica članka 1. točke (d) Odluke ESB/2010/29 zamjenjuje se sljedećim:

                  „U Prilogu I. ovoj Odluci naveden je ključ za raspodjelu novčanica koji će se primjenjivati od 1. veljače 2020.”

               2.   Prilog I. Odluci ESB/2010/29 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu 1. veljače 2020.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 22. siječnja 2020.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/1810 donesena u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom od 29. listopada 2019. o produljenju razdoblja na temelju članka 50. stavka 3. UEU-a (SL L 278I, 30.10.2019., str. 1.).

            (2)  Odluka (EU) 2020/137 Europske središnje banke od 22. siječnja 2020. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/43 (ESB/2020/3) (vidjeti stranicu 2020/137 ovoga Službenog lista).

            (3)  Odluka ESB/2010/29 od 13. prosinca 2010. o izdavanju euronovčanica (SL L 35, 9.2.2011., str. 26.).

            PRILOG

                     „PRILOG I.

                        KLJUČ ZA RASPODJELU NOVČANICA OD 1. VELJAČE 2020.

                                 %

                                 Europska središnja banka

                                 8,0000

                                 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                                 3,3520

                                 Deutsche Bundesbank

                                 24,2525

                                 Eesti Pank

                                 0,2590

                                 Central Bank of Ireland

                                 1,5580

                                 Bank of Greece

                                 2,2755

                                 Banco de España

                                 10,9705

                                 Banque de France

                                 18,7905

                                 Banca d’Italia

                                 15,6295

                                 Central Bank of Cyprus

                                 0,1980

                                 Latvijas Banka

                                 0,3585

                                 Lietuvos bankas

                                 0,5325

                                 Banque centrale du Luxembourg

                                 0,3030

                                 Central Bank of Malta

                                 0,0965

                                 De Nederlandsche Bank

                                 5,3915

                                 Oesterreichische Nationalbank

                                 2,6925

                                 Banco de Portugal

                                 2,1535

                                 Banka Slovenije

                                 0,4430

                                 Národná banka Slovenska

                                 1,0535

                                 Suomen Pankki

                                 1,6900

                                    UKUPNO

                                    100,0000

               ”


title: Odluka Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2020/1123 od 10. lipnja 2020. kojom se produljuje privremeno snižavanje praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjev fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
                  30.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 245/17

         ODLUKA EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA (EU) 2020/1123
         od 10. lipnja 2020.
         kojom se produljuje privremeno snižavanje praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjev fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
         ODBOR NADZORNIH TIJELA EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov Prilog IX.,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 5., članak 43. stavak 1. i članak 44. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (2), a posebno njezin članak 28. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 918/2012 od 5. srpnja 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u vezi s definicijama, izračunom neto kratkih pozicija, pokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, pragovima za obavješćivanje, pragovima likvidnosti za privremenu obustavu ograničenja, značajnim padom vrijednosti financijskih instrumenata i negativnim događajima (3), a posebno njezin članak 24.,
         uzimajući u obzir Odluku Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2020/525 od 16. ožujka 2020. o privremenom snižavanju praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjevu fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4),
         budući da:
         1.   UVOD

                     (1)

                     Odlukom (EU) 2020/525, ESMA je obvezala fizičke ili pravne osobe koje imaju neto kratke pozicije u odnosu na izdani dionički kapital društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu da obavijeste nadležna tijela ako takve pozicije dosegnu, premaše ili padnu ispod 0,1 % izdanog dioničkog kapitala u skladu s točkom (a) stavka 1. članka 28. Uredbe (EU) br. 236/2012.

                     (2)

                     Mjerom koja se uvodi Odlukom (EU) 2020/525 odgovara se na potrebu da nacionalna nadležna tijela i ESMA budu u mogućnosti pratiti neto kratke pozicije koje su sudionici na tržištu zauzeli u dionicama koje su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu zbog izvanrednih okolnosti na financijskim tržištima.

                     (3)

                     U skladu s člankom 28. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 236/2012 ESMA ima obvezu preispitati tu mjeru u odgovarajućim vremenskim intervalima, a najmanje svaka tri mjeseca.

                     (4)

                     ESMA je izvršila to preispitivanje na temelju analize pokazatelja uspješnosti, uključujući cijene, volatilnost, indeks spreadova kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, kao i kretanje neto kratkih pozicija, posebno onih između 0,1 i 0,2 %, koje se neprestano povećava od stupanja na snagu prvotne odluke od 16. ožujka 2020. Na temelju provedene analize ESMA je odlučila da treba produljiti mjeru za dodatna tri mjeseca.

               2.   SPOSOBNOST DA SE MJEROM OTKLONE PRIJETNJE I PREKOGRANIČNI UČINCI (ČLANAK 28. STAVAK 2. TOČKA (a) UREDBE (EU) br. 236/2012)

         (a)   Prijetnja urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta

                     (5)

                     Pandemija bolesti COVID-19 i dalje ima ozbiljne štetne učinke na realno gospodarstvo u Uniji, a svi izgledi za budući oporavak ostaju neizvjesni. Iako su financijska tržišta EU-a djelomično nadoknadila gubitke od 16. ožujka 2020., ta nesigurnost utječe i na njihov budući razvoj.

                     (6)

                     Kretanje europskih indeksa dionica pokazuje krhko tržišno okruženje u kojem je Eurostoxx 50, uzimajući 20. veljače 2020. kao referentnu točku, izgubio oko 13 % vrijednosti u odnosu na 4. lipnja 2020. (slika 1.), pri čemu su pogođeni svi sektori. Smanjenje cijena također je široko rasprostranjeno u Uniji s obzirom da su burze u 24 jurisdikcije izgubile najmanje 10 % svoje vrijednosti ako usporedimo cijene od 4. lipnja s cijenama od 20. veljače 2020. godine. U istom razdoblju cijene dionica europskih kreditnih institucija izgubile su između 9 i 48 % svoje vrijednosti.

                     (7)

                     Iako se volatilnost mjerena indeksom VSTOXX, a to je implicitna volatilnost temeljena na opcijskim cijenama indeksa Eurostoxx 50, također značajno smanjila od vrhunca postignutog u ožujku, kada je prešla 80 %, ona ostaje otprilike 14 % iznad volatilnosti zabilježene 20. veljače. ESMA smatra da trenutačna razina volatilnosti i dalje prelazi razine uobičajenih tržišnih uvjeta (slika 3.).

                     (8)

                     Slični zaključci mogu se donijeti u vezi sa spreadovima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, pri čemu unatoč smanjenju u odnosu na podatke dobivene od 15. ožujka razine za europske izdavatelje korporativnih obveznica ostaju 22 baznih bodova iznad razine od 20. veljače (iTraxx Europe) i 29 baznih bodova za europske izdavatelje – financijske institucije (iTraxx European Financials) (slika 5.). S obzirom na to da su kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza igrale dominantnu ulogu tijekom financijske krize, sve dok su njihovi spreadovi visoki, može se smatrati da su financijska tržišta i dalje u vrlo neizvjesnom okruženju.

                     (9)

                     Broj dionica koje su uvrštene u trgovanje na uređenim tržištima u EGP-u za koje su zabilježene neto kratke pozicije između 12. ožujka (kada je prag za obavješćivanje iznosio 0,2 %) i 16. ožujka 2020. (kada je prag za obavješćivanje snižen na 0,1 %) porastao je za otprilike 10 %. Postotni porast vrijednosti eura (na temelju cijena dionica od 10. veljače 2020.) iznosio je oko 15 %, a postotni porast vrijednosti dioničkog kapitala oko 11 %. Nadalje, 16. ožujka postotak dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 i 0,2 % iznosio je oko 7 %. Taj broj ne uključuje pozicije u tom rasponu koje su doprinijele kumulativnim neto kratkim pozicijama iznad 0,2 %. Nadalje, postotak dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 i 0,2 % stalno se povećavao tijekom razdoblja od 16. ožujka do 1. lipnja 2020. godine, a u prosjeku iznosi oko 11 % (slika 8.). Stoga se može zaključiti da je porast neto kratkih pozicija 16. ožujka također posljedica značajnog postotka pozicija između 0,1 i 0,2 %, koje su se morale prijaviti zbog nižeg praga za obavješćivanje koji je ESMA uvela i koji je stupio na snagu tog dana.

                     (10)

                     Stoga, značajno smanjenje cijena u svim segmentima, relativno visoka volatilnost, veliki spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza i sve veći broj neto kratkih pozicija pokazuju da su financijska tržišta Unije i dalje u krhkom stanju. Takvo stanje na tržištu čini vjerojatnijim da bi pritisci na kratku prodaju mogli pokrenuti ili pogoršati negativna kretanja u sljedećim mjesecima, što zauzvrat može negativno utjecati na čimbenike poput tržišnog povjerenja ili integriteta mehanizma određivanja cijena.

                     (11)

                     ESMA smatra da kombinacija prethodno opisanih okolnosti predstavlja ozbiljnu prijetnju urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta.

               (b)   Prijetnja stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije

                     (12)

                     Kao što je Europska središnja banka (ESB) objasnila u svojoj publikaciji Financial Stability Review (5), financijska stabilnost stanje je u kojem je financijski sustav, koji obuhvaća financijske posrednike, tržišta i tržišne infrastrukture, sposoban podnositi šokove i posljedice financijskih neravnoteža.

                     (13)

                     Pandemija bolesti COVID-19 i dalje ima snažan utjecaj na realno gospodarstvo u Uniji. Kao što je objavljeno u matrici rizika ESMA-e u svibnju (6), rezultirajuće krhko tržišno okruženje uzrokovat će „produljeno razdoblje rizika za institucionalne i male ulagače daljnjih - možda značajnih - tržišnih korekcija i doživjeti vrlo visoke rizike u cijelom području nadležnosti ESMA-e”. U tom smislu, ESMA je upozorila javnost na moguće razdvajanje najnovijih kretanja na financijskom tržištu i temeljne gospodarske aktivnosti.

                     (14)

                     Zbog pada cijena zabilježenog od ožujka velika većina dionica, ako ne i sve dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu našle su se u stanju krhkosti, u kojem bi daljnji pad cijena koji nije potaknut dodatnim temeljnim informacijama mogao imati iznimno štetne posljedice.

                     (15)

                     U sadašnjem nesigurnom kontekstu, znatan pritisak na prodaju i neobična volatilnost cijena dionica mogu biti potaknuti različitim čimbenicima, uključujući i sve veći broj sudionika na tržištu koji se bave kratkom prodajom i povećanjem značajnih neto kratkih pozicija.

                     (16)

                     Osobito, rasprostranjeni pad cijena za kreditne institucije upućuje na to da su izdavatelji iz financijskog sektora potencijalno osjetljivi na strategije kratke prodaje i povećanje značajnih neto kratkih pozicija, bez obzira na to jesu li te strategije i pozicije podržane temeljnim informacijama.

                     (17)

                     Akumulacija strategija kratke prodaje i povećanje značajnih neto kratkih pozicija tada mogu dovesti do kaotičnih padova cijena za izdavatelje iz pogođenog financijskog sektora, što bi za učinak moglo imati prelijevanje na druge izdavatelje unutar iste države članice ili diljem EU-a, što bi u konačnici moglo ugroziti financijski sustav jedne ili više država članica.

                     (18)

                     Neovisno o djelomičnom oporavku zabilježenom na europskim financijskim tržištima, ESMA smatra da su sadašnji uvjeti na tržištu i dalje znatna prijetnja stabilnosti financijskog sustava Unije.

                     (19)

                     U okviru ESMA-ina mandata namjeravano produljenje mjere obvezuje fizičke i pravne osobe koje imaju neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenom tržištu da nacionalna nadležna tijela obavješćuju o pragu koji je niži od onog utvrđenog u članku 5. Uredbe (EU) br. 236/2012.

                     (20)

                     S obzirom na prethodno navedeno, ta produljena mjera treba osigurati da nacionalna nadležna tijela i ESMA i dalje imaju bolju mogućnost na odgovarajući način procijeniti razvoj stanja, razlikovati kretanja na tržištu vođena temeljnim informacijama od onih koja bi mogla biti pokrenuta ili pogoršana kratkom prodajom i reagirati ako radi integriteta, urednog funkcioniranja i stabilnosti tržišta budu potrebne još strože mjere.

               (c)   Prekogranični učinci

                     (21)

                     Prethodno opisane prijetnje integritetu, urednom funkcioniranju tržišta te financijskoj stabilnosti imaju značaj za cijeli EU. Kako je prethodno istaknuto, od 20. veljače 2020. godine, indeks Eurostoxx 50, koji obuhvaća 50 tzv. blue chip izdavatelja iz 11 (7) zemalja europodručja, pao je za oko 13 %, a indeks STOXX Europe, 800 koji predstavlja 800 najvećih društava u Europi, pao je za oko 16 % (slika 1.). K tomu je učinak neuobičajenog pritiska na prodaju i dalje očit iz glavnih indeksa tržišta EU-a, unatoč nedavnim znakovima oporavka (slika 6.).

                     (22)

                     Taj paneuropski karakter također upućuje na povećanu međusobnu povezanost određenih sektora. Na primjer, kako je prikazano u (slika 7.), korelacije financijskih usluga, banaka i sektora osiguranja s indeksom Euro Stoxx Europe 600 ubrzano se povećavaju od veljače 2020. i približile su se 1.

                     (23)

                     S obzirom na to da prijetnje utječu na financijska tržišta svih država članica EU-a, prekogranični učinci i dalje su osobito ozbiljni jer međusobna povezanost i povećana korelacija financijskih tržišta EU-a povećavaju vjerojatnost potencijalnih učinaka prelijevanja ili širenja štetnih učinaka na svim tržištima u slučaju pritiska na kratku prodaju.

               3.   NIJEDNO NADLEŽNO TIJELO NIJE PODUZELO MJERE ZA OTKLANJANJE PRIJETNJE, A JEDNO ILI DVA NADLEŽNA TIJELA PODUZELA SU MJERE KOJIMA SE PRIJETNJA NE OTKLANJA NA ODGOVARAJUĆI NAČIN (ČLANAK 28. STAVAK 2. TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 236/2012)

                     (24)

                     Jedan od uvjeta za to da ESMA može uvesti mjere iz ove Odluke jest da nadležno tijelo ili nadležna tijela nisu poduzeli mjere za otklanjanje prijetnje ili su poduzeli mjere kojima se prijetnja ne otklanja na odgovarajući način.

                     (25)

                     Pitanja integriteta i urednog funkcioniranja tržišta te financijske stabilnosti opisana u Odluci (EU) 2020/525, koja su važeća za ovu Odluku, navela su neka nacionalna nadležna tijela da poduzmu nacionalne mjere s ciljem ograničavanja kratke prodaje dionica.

                     (26)

                     U Španjolskoj je nacionalno nadležno tijelo Comisión Nacional del Mercado de Valores (CNMV) 17. ožujka 2020. uvelo hitnu mjeru u trajanju od mjesec dana u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 u pogledu transakcija koje bi mogle predstavljati ili povećati neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na španjolskim mjestima trgovanja za koja je CNMV mjerodavno nadležno tijelo. Primjena te mjere produljena je do 18. svibnja.

                     (27)

                     U Italiji je nacionalno nadležno tijelo Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (CONSOB) 18. ožujka 2020. uvelo hitnu mjeru u trajanju od tri mjeseca u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 u pogledu transakcija koje bi mogle predstavljati ili povećati neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na talijanskom uređenom tržištu MTA za koje je CONSOB mjerodavno nadležno tijelo. Ta mjera trebala je isteći 18. lipnja, ali je ukinuta 18. svibnja.

                     (28)

                     U Francuskoj je nacionalno nadležno tijelo Autorité des marchés financiers (AMF) 18. ožujka 2020. uvelo hitnu mjeru u trajanju od mjesec dana u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 u pogledu transakcija koje bi mogle predstavljati ili povećati neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na francuskim mjestima trgovanja za koja je AMF mjerodavno nadležno tijelo. Primjena te mjere produljena je do 18. svibnja.

                     (29)

                     U Belgiji je Nadzorno tijelo za financijske vrijednosne papire i tržišta (FSMA) 18. ožujka 2020. uvelo hitnu mjeru u trajanju od mjesec dana u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 u pogledu transakcija koje bi mogle predstavljati ili povećati neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na belgijskim mjestima trgovanja (Euronext Brussels i Euronext Growth) na kojima je FSMA nadležno tijelo za najrelevantnije tržište. Primjena te mjere produljena je do 18. svibnja.

                     (30)

                     U Grčkoj je Grčka komisija za tržišta kapitala (HCMC) 18. ožujka 2020. uvela hitnu mjeru do 24. travnja u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 u pogledu transakcija koje bi mogle predstavljati ili povećati neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na atenskoj burzi za koju je HCMC mjerodavno nadležno tijelo. Primjena te mjere produljena je do 18. svibnja.

                     (31)

                     U Austriji je nacionalno nadležno tijelo Finanzmarktaufsicht (FMA) 18. ožujka 2020. uvelo hitnu mjeru u trajanju od mjesec dana u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 u pogledu zauzimanja nove u ili povećanja postojeće kratke pozicije ili transakcije koja nije kratka prodaja koja stvara ili se odnosi na financijski instrument, a učinak ili jedan od učinaka te transakcije je davanje financijske prednosti fizičkoj ili pravnoj osobi u slučaju pada cijene ili vrijednosti dionica koje su uvrštene u trgovanje na uređeno tržište bečke burze (Amtlicher Handel; WBAH) za koju je FMA mjerodavno nadležno tijelo. Primjena te mjere produljena je do 18. svibnja.

                     (32)

                     Nakon isteka navedenih privremenih mjera u EU-u nisu poduzete dodatne mjere na temelju Uredbe (EU) br. 236/2012 te s datumom ove Odluke nisu na snazi nikakve takve mjere.

                     (33)

                     Takva privremena ograničenja kratke prodaje u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) br. 236/2012 usmjerena su na sprječavanje kaotičnog pada cijena financijskih instrumenata u izvanrednim okolnostima koje su posljedica bolesti COVID-19, ali nisu riješila trajnu potrebu za održavanjem ojačanih kapaciteta nadzora nacionalnih nadležnih tijela radi bolje prilagodbe svih regulatornih reakcija potrebnih u nadolazećim mjesecima.

                     (34)

                     U trenutku donošenja ove Odluke nijedno nadležno tijelo nije donijelo mjere kojima bi se povećala uočljivost razvoja aktivnosti povezanih s neto kratkim pozicijama uspostavom nižih pragova za obavješćivanje jer se mogu osloniti na Odluku (EU) 2020/525.

                     (35)

                     Neophodnost povećane vidljivosti neto kratkih pozicija još je izraženija u kontekstu u kojem su prethodno navedena ograničenja nametnuta člankom 20. Uredbe (EU) br. 236/2012 tek istekla ili su ukinuta u šest država članica u kojima bila su uvedena. Kako kratka prodaja i transakcije s jednakim učinkom više nisu podložne drugim vanjskim ograničenjima, nacionalna nadležna tijela diljem EU-a trebaju moći unaprijed utvrditi stvaraju li se kratke pozicije do mjere koja može dovesti do toga da se prethodno opisane prijetnje financijskim tržištima i financijskoj stabilnosti manifestiraju i pogoršavaju pritiskom na kratku prodaju.

                     (36)

                     S obzirom na navedene prijetnje na razini cijelog EU-a postalo je očito da informacije koje nacionalna nadležna tijela primaju prema uobičajenom pragu za obavješćivanje propisanom člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 236/2012 u sadašnjim tržišnim uvjetima stresa nisu dovoljne. ESMA smatra da bi se održavanjem sniženog praga za obavješćivanje trebalo osigurati da ESMA i nacionalna nadležna tijela u cijelom EU-u imaju na raspolaganju najbolji mogući skup podataka kako bi nadzirala tržišna kretanja i kako bi pripremila sebe i ESMA-u za poduzimanje dodatnih mjera ako one budu potrebne.

               4.   UČINKOVITOST MJERE (U SKLADU S ČLANKOM 28. STAVKOM 3. TOČKOM (a) UREDBE (EU) br. 236/2012)

                     (37)

                     ESMA mora uzeti u obzir i opseg u kojem produljena mjera značajno otklanja utvrđene prijetnje.

                     (38)

                     ESMA smatra da, unatoč izvanrednim gubitcima nastalima u trgovanju dionicama na uređenim tržištima od 20. veljače 2020., tržišta uredno funkcioniraju i da je integritet tržišta uvelike očuvan.

                     (39)

                     ESMA je stoga analizirala trenutačne okolnosti, posebno u odnosu na mjeru u kojoj one predstavljaju prijetnju integritetu tržišta i financijskoj stabilnosti Unije te u odnosu na to hoće li produljena mjera ESMA-e biti učinkovita u otklanjanju tih prijetnji zauzimanjem stava koji je okrenut budućnosti.

               (a)   Mjera značajno otklanja prijetnju urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta

                     (40)

                     Pod prethodno opisanim okolnostima svaki nagli porast pritiska na prodaju i volatilnost tržišta uslijed kratke prodaje i povećanja kratkih pozicija može pojačati negativne trendove na financijskim tržištima. Premda u drugim okolnostima kratka prodaja može poslužiti u pozitivne svrhe u smislu određivanja ispravnog vrednovanja izdavatelja, u sadašnjim uvjetima na tržištu ona može predstavljati dodatnu prijetnju urednom funkcioniranju i integritetu tržišta.

                     (41)

                     Osobito bi, s obzirom na horizontalni učinak sadašnje izvanredne situacije koja utječe na široki skup dionica u Uniji, bilo koji nagli pad cijena dionica mogao bi biti dodatni pritisak na prodaju koji proizlazi iz kratke prodaje i povećanja neto kratkih pozicija koje bi, ako budu ispod uobičajenih pragova za obavješćivanje nacionalnih nadležnih tijela prema članku 5. Uredbe (EU) br. 236/2012, ostale neopažene bez produljene mjere.

                     (42)

                     Zbog prethodno navedenih razloga nacionalna nadležna tijela i ESMA moraju što prije saznati da se sudionici na tržištu bave kratkom prodajom i da povećavaju značajne neto kratke pozicije kako bi, prema potrebi, spriječili da te pozicije postanu signali koji bi doveli do lančanih naloga za prodaju i daljnjeg značajnog pada cijena.

                     (43)

                     ESMA smatra da bez produljenja te mjere nacionalna nadležna tijela i ESMA ne bi mogli na odgovarajući način nadzirati tržište u sadašnjem tržišnom okruženju, u kojem bi daljnji razvoj krize bolesti COVID-19 mogao rezultirati iznenadnim i značajnim pritiskom na prodaju i neuobičajenom dodatnom volatilnosti cijena dionica iz Unije koji bi se, pak, povećanjem kratkih pozicija mogli dodatno pojačati.

                     (44)

                     Istodobno, dok ESMA trajno nadzire tržišne uvjete i poduzet će dodatne mjere ako budu potrebne, ona trenutačno smatra primjerenim održavanje uobičajenog praga za obavješćivanje iz članka 6. Uredbe (EU) br. 236/2012 s obzirom na to da se snižavanje tog praga ne čini potrebnim iz perspektive održavanja urednih tržišta i rješavanja rizika za financijsku stabilnost.

               (b)   Mjera značajno otklanja prijetnju stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije

                     (45)

                     Kako je prethodno opisano, trgovanje dionicama tijekom razdoblja od 20. veljače 2020. bilo je te je i dalje obilježeno znatnim pritiskom na prodaju i neuobičajenom volatilnošću koji dovode do značajne silazne spirale koja utječe na izdavatelje iz svih vrsta sektora. Kako je prethodno navedeno, bavljenje kratkom prodajom i povećanje značajnih neto kratkih pozicija mogu pojačati pritisak na prodaju i silazna kretanja, koji pak mogu predstavljati prijetnju koja može proizvesti vrlo štetne učinke na financijsku stabilnost institucija i društava iz drugih sektora.

                     (46)

                     U tom bi kontekstu ograničenost podataka za nacionalna nadležna tijela i ESMA-u ograničila njihovu sposobnost rješavanja bilo kakvih mogućih negativnih učinaka na gospodarstvo i naposljetku financijsku stabilnost Unije u cjelini.

                     (47)

                     Stoga se ESMA-inom produljenom mjerom privremenog snižavanja pragova za obavješćivanje nacionalnih nadležnih tijela o neto kratkim pozicijama učinkovito otklanja prijetnja stabilnosti dijelova ili naposljetku cijelog financijskog sustava Unije smanjenjem ograničenja podataka i povećanjem sposobnosti nacionalnih nadležnih tijela za rješavanje nadolazećih prijetnji u ranoj fazi.

               (c)   Poboljšanje sposobnosti nadležnih tijela da nadziru prijetnju

                     (48)

                     U normalnim tržišnim uvjetima nacionalna nadležna tijela nadzornim alatima uspostavljenima u zakonodavstvu Unije, posebno obvezama obavješćivanja o neto kratkim pozicijama utvrđenima u Uredbi (EU) br. 236/2012 (8), nadziru svaku prijetnju koja može proizaći iz kratke prodaje i povećanja neto kratkih pozicija.

                     (49)

                     Međutim, zbog postojećih tržišnih uvjeta potrebno je pojačati aktivnosti nacionalnih nadležnih tijela i ESMA-e za nadzor agregiranih neto kratkih pozicija u dionicama uvrštenim u trgovanje na uređenim tržištima. S tim ciljem i s obzirom na trajnu neizvjesnost povezanu s krizom bolesti COVID-19, važno je da nacionalna nadležna tijela nastave primati informacije o povećanju neto kratkih pozicija u ranoj fazi, prije nego što one dostignu uobičajenu razinu od 0,2 % izdanog dioničkog kapitala. To je naglašeno činjenicom da je postotak dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 i 0,2 % izdanog dioničkog kapitala tijekom razdoblja od 16. ožujka do 1. lipnja 2020. godine stalno rastao.

                     (50)

                     Stoga se ESMA-inom produljenom mjerom održava sposobnost nacionalnih nadležnih tijela da otklanjaju bilo koje utvrđene prijetnje u ranoj fazi, što njima i ESMA-i omogućuje da pravovremeno upravljaju prijetnjama urednom funkcioniranju tržišta i financijskoj stabilnosti ako se pokažu bilo kakvi znakovi tržišnog stresa.

               5.   MJERAMA SE NE STVARA RIZIK REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 236/2012)

                     (51)

                     Za donošenje ili produljenje mjere u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) br. 236/2012 ESMA bi trebala uzeti u obzir stvara li se tom mjerom rizik od regulatorne arbitraže.

                     (52)

                     Budući da se ESMA-ina produljena mjera odnosi na obveze obavješćivanja od strane sudionika na tržištu o svim dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima u Uniji, njom će se osigurati jedinstveni prag za obavješćivanje za sva nacionalna nadležna tijela te će se uspostaviti ravnopravni uvjeti za sudionike na tržištu iz Unije i izvan nje u pogledu trgovanja dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima u Uniji.

               6.   ESMA-ina MJERA NEMA ŠTETAN UČINAK NA UČINKOVITOST FINANCIJSKIH TRŽIŠTA, UKLJUČUJUĆI SMANJENJE LIKVIDNOSTI NA TIM TRŽIŠTIMA ILI STVARANJE NESIGURNOSTI ZA SUDIONIKE NA TRŽIŠTU, KOJI BI BIO NERAZMJERAN NJEZINIM KORISTIMA (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (c) UREDBE (EU) br. 236/2012)

                     (53)

                     ESMA mora procijeniti ima li mjera štetne učinke koji bi se mogli smatrati nerazmjernima njezinim koristima.

                     (54)

                     ESMA smatra primjerenim da nacionalna nadležna tijela pomno nadziru razvoj neto kratkih pozicija prije nego što razmotre donošenje ikakve dodatne mjere. ESMA napominje da uobičajeni pragovi za obavješćivanje (0,2 % izdanog dioničkog kapitala) u sadašnjim iznimnim tržišnim uvjetima možda nisu primjereni za pravodobno utvrđivanje kretanja i nadolazećih prijetnji.

                     (55)

                     Premda je uvođenje pojačane obveze obavješćivanja možda dodatno opteretilo subjekte koji podliježu obvezi obavješćivanja, takvi su subjekti već prilagodili svoje unutarnje sustave nakon primjene Odluke (EU) 2020/525 i stoga se ne očekuje da će ova produljena mjera imati dodatni učinak na troškove osiguravanja usklađenosti za subjekte koji podliježu obvezi obavješćivanja. Osim toga, ovom se mjerom ne ograničava mogućnost sudionika na tržištu da zauzmu ili povećaju svoje kratke pozicije u dionicama. Stoga ona neće utjecati na učinkovitost tržišta.

                     (56)

                     U usporedbi s drugim potencijalnim i radikalnijim mjerama, sadašnja produljena mjera ne bi trebala utjecati na likvidnost na tržištu jer obveza povećanog obavješćivanja za ograničen skup sudionika na tržištu ne bi trebala izazvati promjenu njihove strategije trgovanja, a stoga ni njihovog sudjelovanja na tržištu. Osim toga, svrha je zadržanog izuzeća predviđenog za aktivnosti održavanja tržišta i stabilizacijske programe ne povećati opterećenje za subjekte koji pružaju važne usluge u smislu osiguravanja likvidnosti i smanjenja volatilnosti, posebno značajne u sadašnjoj situaciji.

                     (57)

                     Kada je riječ o opsegu produljene mjere, ESMA smatra da se ograničenjem opsega njezine mjere na jedan ili nekoliko sektora ili na podskup izdavatelja ne može postići željeni ishod. Razmjer pada cijena zabilježenog nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19, širok raspon pogođenih dionica (i sektora) i stupanj međusobne povezanosti među gospodarstvima i mjestima trgovanja EU-a upućuju na vjerojatnost da će mjera na razini cijelog EU-a vjerojatno biti učinkovitija od sektorskih nacionalnih mjera.

                     (58)

                     Kada je riječ o stvaranju nesigurnosti na tržištu, mjerom se ne uvode nove regulatorne obveze jer se sniženjem praga samo mijenja uobičajena obveza obavješćivanja koja je na snazi od 2012. ESMA naglašava i da je produljena mjera i dalje ograničena na obavješćivanje o dionicama koje su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu u Uniji kako bi se obuhvatile one pozicije za koje se čini da je dodatno obavješćivanje najrelevantnije.

                     (59)

                     Stoga ESMA smatra da takva obveza povećane transparentnosti ne može imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta ni na ulagatelje, koji je nerazmjeran njezinim koristima, i ne bi trebala stvoriti nesigurnost na financijskim tržištima.

                     (60)

                     Kada je riječ o trajanju mjere, ESMA smatra da je produljenje mjere od tri mjeseca opravdano s obzirom na informacije koje su u ovom trenutku dostupne i sveukupnu nesigurnu perspektivu u kontekstu krize bolesti COVID-19. ESMA namjerava ponovno uspostaviti redovitu obvezu obavješćivanja čim se stanje poboljša, ali istodobno ne može odbaciti mogućnosti proširenja mjere ako se stanje pogorša ili ako tržišta ostanu u krhkom stanju.

                     (61)

                     Na temelju toga i na današnji dan, ESMA smatra da je ova Odluka o produljenju privremene mjere povećane transparentnosti u pogledu neto kratkih pozicija razmjerna sadašnjim okolnostima.

               7.   KONZULTACIJE I OBAVIJESTI (ČLANAK 28. STAVAK 4. I STAVAK 5. UREDBE (EU) br. 236/2012)

                     (62)

                     ESMA se savjetovala s Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) te ESRB nije istaknuo nikakve prigovore na donošenje predložene Odluke.

                     (63)

                     ESMA je o namjeravanoj Odluci obavijestila nacionalna nadležna tijela.

                     (64)

                     Produljena mjera ESMA-e primjenjuje se od 17. lipnja 2020.,

               DONIO JE OVU ODLUKU

            Članak 1.
            Definicija
            Za potrebe ove Odluke „uređeno tržište” znači uređeno tržište kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (21) Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9).

            Članak 2.
            Privremene dodatne obveze transparentnosti

               1.   Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanom dioničkom kapitalu društva čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu obavješćuje relevantno nadležno tijelo u skladu s člancima 5. i 9. Uredbe (EU) br. 236/2012 ako ta pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje iz stavka 2. ovog članka.

               2.   Prag određen za obavješćivanje postotak je koji iznosi 0,1 % izdanog dioničkog kapitala predmetnog društva i svakih 0,1 % iznad tog praga.

            Članak 3.
            Izuzeća

               1.   U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 236/2012, privremene dodatne obveze transparentnosti iz članka 2. ne primjenjuju se na dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu ako se glavno mjesto trgovanja dionicama nalazi u trećoj zemlji.

               2.   U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 236/2012, privremene dodatne obveze transparentnosti iz članka 2. ne primjenjuju se na transakcije izvršene radi aktivnosti održavanja tržišta.

               3.   Privremene dodatne obveze transparentnosti iz članka 2. ne primjenjuju se na neto kratku poziciju koja se odnosi na provedbu stabilizacije u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

            Članak 4.
            Stupanje na snagu i primjena
            Ova Odluka stupa na snagu 17. lipnja 2020. Primjenjuje se od dana stupanja na snagu u razdoblju od tri mjeseca.

            Sastavljeno u Parizu 10. lipnja 2020.

                  Za Odbor nadzornih tijela

               Steven MAIJOOR

                  Predsjednik

            (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

            (2)  SL L 86, 24.3.2012., str. 1.

            (3)  SL L 274, 9.10.2012., str. 1.

            (4)  SL L 116, 15.4.2020., str. 5.

            (5)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html

            (6)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1179_risk_dashboard_no.1_2020.pdf

            (7)  Austrija, Belgija, Finska, Francuska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal i Španjolska.

            (8)  Usp. članak 5. Uredbe (EU) br. 236/2012.

            (9)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

            (10)  Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).

            PRILOG

               Napomena: Podatci od 4.6.2020.

               Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA.

               Napomena: Cijene dionica. 2.2.2020. = 100

               Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA.

               Napomena: Implicirane volatilnosti indeksa EURO STOXX 50 (VSTOXX) i S&P 500 (VIX), u %.

               Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA

               Napomena: Cijene dionica. 2.2.2020. = 100

               Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA.

               Napomena: Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza za europske izdavatelje korporativnih obveznica investicijskog rejtinga (iTraxx Europe), europske izdavatelje korporativnih obveznica s visokim prinosom (iTraxx Europe Crossover) i za europske izdavatelje - financijske institucije, u baznim bodovima

               Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA.

               Napomena: Podatci od 4.6.2020.

               Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA.

               Napomena: Korelacije između dnevnih stopa prinosa indeksa STOXX Europe 600 i sektorskih indeksa STOXX Europe 600. Izračunato tijekom pomičnih okvira od 60 dana.

               Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA.

               Izvori: ESMA


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1126 od 30. srpnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2016/1693 o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata

text:
                  30.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 246/10

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/1126
         od 30. srpnja 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2016/1693 o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 20. rujna 2016. donijelo Odluku (ZVSP) 2016/1693 (1) o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata.

                     (2)

                     S obzirom na stalnu prijetnju koju predstavljaju ISIL (Daiš) i Al-Qaida te s njima povezane osobe, skupine, poduzeća i subjekti jednu osobu trebalo bi dodati na popis osoba, skupina, poduzeća i subjekata naveden u Prilogu Odluci (ZVSP) 2016/1693.

                     (3)

                     Odluku (ZVSP) 2016/1693 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Prilog Odluci (ZVSP) 2016/1693 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/1693 od 20. rujna 2016. o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata i stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2002/402/ZVSP (SL L 255, 21.9.2016., str. 25.).

            PRILOG
            Sljedeći unos dodaje se na popis naveden u Prilogu Odluci (ZVSP) 2016/1693:

                        „6.

                        Bryan D’ANCONA; datum rođenja: 26. siječnja 1997.; mjesto rođenja: Nice (Francuska); državljanstvo: francusko.”.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1127 od 30. srpnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/797 o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama

text:
                  30.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 246/12

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/1127
         od 30. srpnja 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/797 o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 17. svibnja 2019. donijelo Odluku (ZVSP) 2019/797 (1).

                     (2)

                     Ciljane mjere ograničavanja protiv kibernapada sa znatnim učinkom koji predstavljaju vanjsku prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama neke su od mjera uključenih u okvir Unije za zajednički diplomatski odgovor na zlonamjerne kiberaktivnosti (alati za kiberdiplomaciju) te su ključan instrument za suzbijanje takvih aktivnosti te za odgovor na njih. Mjere ograničavanja mogu se primijeniti i kao odgovor na kibernapade sa znatnim učinkom protiv trećih država ili međunarodnih organizacija ako se to smatra potrebnim za postizanje zajedničkih ciljeva vanjske i sigurnosne politike iz relevantnih odredaba članka 21. Ugovora o Europskoj uniji.

                     (3)

                     Vijeće je 16. travnja 2018. usvojilo zaključke u kojima je oštro osudilo zlonamjernu uporabu informacijskih i komunikacijskih tehnologija, među ostalim u okviru kibernapada koji su javnosti poznati kao „WannaCry” i „NotPetya”, koji su prouzročili znatnu štetu i gospodarski gubitak u Uniji i izvan nje. Predsjednik Europskog vijeća i predsjednik Europske komisije te Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”) 4. listopada 2018. u zajedničkoj su izjavi izrazili ozbiljnu zabrinutost zbog pokušaja kibernapada s ciljem podrivanja integriteta Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u Nizozemskoj, agresivnom činu koji je pokazao nepoštovanje prema plemenitoj svrsi OPCW-a. U izjavi u ime Unije od 12. travnja 2019. Visoki predstavnik pozvao je aktere da prestanu poduzimati zlonamjerne kiberaktivnosti čiji je cilj podrivanje integriteta, sigurnosti i gospodarske konkurentnosti Unije, uključujući krađe intelektualnog vlasništva omogućenih kibertehnologijama. Takve krađe omogućene kibertehnologijama uključuju i krađe koje je izvršio subjekt javnosti poznat pod nazivom „APT10” („Advanced Persistent Threat 10”).

                     (4)

                     U tom kontekstu te u svrhu sprečavanja i suzbijanja kontinuiranog i sve prisutnijeg zlonamjernog ponašanja u kiberprostoru te odvraćanja od takvog ponašanja i odgovora na njega, šest fizičkih osoba i tri subjekta ili tijela trebalo bi uvrstiti na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja naveden u Prilogu Odluci (ZVSP) 2019/797. Te osobe i subjekti ili tijela odgovorni su za kibernapade ili pokušaje kibernapada, uključujući pokušaj kibernapada na OPCW i kibernapade javnosti poznate kao „WannaCry” i „NotPetya” te „Operation Cloud Hopper”, ili su im pružili potporu, u njima sudjelovali ili olakšali njihovo izvršenje.

                     (5)

                     Odluku (ZVSP) 2019/797 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Prilog Odluci (ZVSP) 2019/797 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/797 od 17. svibnja 2019. o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (SL L 129 I, 17.5.2019., str. 13).

            PRILOG
            Sljedeće osobe i subjekti ili tijela dodaju se na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela naveden u Prilogu Odluci (ZVSP) 2019/797:

               „A.   Fizičke osobe

                           Ime

                           Identifikacijski podaci

                           Obrazloženje

                           Datum uvrštenja na popis

                           1.

                           GAO Qiang

                           Mjesto rođenja: pokrajina Shandong, Kina
                           Adresa: Room 1102, Guanfu Mansion, 46 Xinkai Road, Hedong District, Tianjin, Kina
                           Državljanstvo: kinesko
                           Spol: muški

                           Gao Qiang uključen je u operaciju ‚Operation Cloud Hopper’, niz kibernapada sa znatnim učinkom koji potječu iz područja izvan Unije i predstavljaju vanjsku prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama te kibernapada sa znatnim učinkom na treće države.
                           Meta operacije ‚Operation Cloud Hopper’ bili su informacijski sustavi multinacionalnih društava na šest kontinenata, uključujući društva sa sjedištem u Uniji, te je u okviru te operacije ostvaren neovlašten pristup komercijalno osjetljivim podacima, što je dovelo do znatnog gospodarskog gubitka.
                           Subjekt javnosti poznat kao ‚APT10’ (‚Advanced Persistent Threat 10’) (također poznat kao ‚Red Apollo’, ‚CVNX’, ‚Stone Panda’, ‚MenuPass’ i ‚Potassium’) izvršio je operaciju ‚Operation Cloud Hopper’.
                           Gao Qiang može se povezati sa subjektom ‚APT10’, među ostalim zbog njegove povezanosti s kontrolno-upravljačkom infrastrukturom subjekta ‚APT10’. Nadalje, Huaying Haitai, subjekt uvršten na popis zbog podupiranja i olakšavanja operacije ‚Operation Cloud Hopper’, angažirao je Gaoa Qianga. Povezan je sa Zhangom Shilongom, koji je također uvršten na popis u vezi s operacijom ‚Operation Cloud Hopper’. Gao Qiang stoga je povezan i sa subjektom Huaying Haitai i sa Zhangom Shilongom.

                           30.7.2020.

                           2.

                           ZHANG Shilong

                           Adresa: Hedong, Yuyang Road No 121, Tianjin, Kina
                           Državljanstvo: kinesko
                           Spol: muški

                           Zhang Shilong uključen je u operaciju ‚Operation Cloud Hopper’, niz kibernapada sa znatnim učinkom koji potječu iz područja izvan Unije i predstavljaju vanjsku prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama te kibernapada sa znatnim učinkom na treće države.
                           Meta operacije ‚Operation Cloud Hopper’ bili su informacijski sustavi multinacionalnih društava na šest kontinenata, uključujući društva sa sjedištem u Uniji, te je u okviru te operacije ostvaren neovlašten pristup komercijalno osjetljivim podacima, što je dovelo do znatnog gospodarskog gubitka.
                           Subjekt javnosti poznat kao ‚APT10’ (‚Advanced Persistent Threat 10’) (također poznat kao ‚Red Apollo’, ‚CVNX’, ‚Stone Panda’, ‚MenuPass’ i ‚Potassium’) izvršio je operaciju ‚Operation Cloud Hopper’.
                           Zhang Shilong može se povezati sa subjektom ‚APT10’, među ostalim s pomoću štetnog softvera koji je razvio i ispitao u vezi s kibernapadima koje je izvršio subjekt ‚APT10’. Nadalje, Huaying Haitai, subjekt uvršten na popis zbog pružanja potpore operaciji ‚Operation Cloud Hopper’ i njezina olakšavanja, angažirao je Zhanga Shilonga. Povezan je s Gaom Qiangom, koji je također uvršten na popis u vezi s operacijom ‚Operation Cloud Hopper’. Zhang Shilong stoga je povezan i sa subjektom Huaying Haitai i s Gaom Qiangom.

                           30.7.2020.

                           3.

                           Alexey Valeryevich MININ

                           Алексей Валерьевич МИНИН
                           Datum rođenja: 27. svibnja 1972.
                           Mjesto rođenja: Permska oblast, Ruski SFSR (sada Ruska Federacija)
                           Broj putovnice: 120017582
                           Izdalo: Ministarstvo vanjskih poslova Ruske Federacije
                           Vrijedi: od 17. travnja 2017. do 17. travnja 2022.
                           Lokacija: Moskva, Ruska Federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: muški

                           Alexey Minin sudjelovao je u pokušaju kibernapada s potencijalno znatnim učinkom na Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u Nizozemskoj.
                           Kao službenik za prikupljanje obavještajnih podataka osobnim kontaktima u okviru glavne uprave glavnog stožera oružanih snaga Ruske Federacije (GU/GRU), Alexey Minin bio je dio tima od četiriju ruskih vojnih obavještajnih službenika koji su pokušali neovlašteno pristupiti bežičnoj mreži OPCW-a u Haagu u Nizozemskoj u travnju 2018. Pokušaj kibernapada bio je usmjeren na hakiranje bežične mreže OPCW-a, što bi, da je bilo uspješno, ugrozilo sigurnost mreže i tekuće istražne radove OPCW-a. Nizozemska obrambena obavještajna i sigurnosna služba (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) spriječila je pokušaj kibernapada i time izbjegla ozbiljnu štetu za OPCW.

                           30.7.2020.

                           4.

                           Aleksei Sergeyvich MORENETS

                           Алексей Сергеевич МОРЕНЕЦ
                           Datum rođenja: 31. srpnja 1977.
                           Mjesto rođenja: Murmanska oblast, Ruski SFSR (sada Ruska Federacija)
                           Broj putovnice: 100135556
                           Izdalo: Ministarstvo vanjskih poslova Ruske Federacije
                           Vrijedi: od 17. travnja 2017. do 17. travnja 2022.
                           Lokacija: Moskva, Ruska Federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: muški

                           Aleksei Morenets sudjelovao je u pokušaju kibernapada s potencijalno znatnim učinkom na Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u Nizozemskoj.
                           Kao kiberoperater glavne uprave glavnog stožera oružanih snaga Ruske Federacije (GU/GRU), Aleksei Morenets bio je dio tima od četiriju ruskih vojnih obavještajnih službenika koji su pokušali neovlašteno pristupiti bežičnoj mreži OPCW-a u Haagu u Nizozemskoj u travnju 2018. Pokušaj kibernapada bio je usmjeren na hakiranje bežične mreže OPCW-a, što bi, da je bilo uspješno, ugrozilo sigurnost mreže i tekuće istražne radove OPCW-a. Nizozemska obrambena obavještajna i sigurnosna služba (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) spriječila je pokušaj kibernapada i time izbjegla ozbiljnu štetu za OPCW.

                           30.7.2020.

                           5.

                           Evgenii Mikhaylovich SEREBRIAKOV

                           Евгений Михайлович СЕРЕБРЯКОВ
                           Datum rođenja: 26. srpnja 1981.
                           Mjesto rođenja: Kursk, Ruski SFSR (sada Ruska Federacija)
                           Broj putovnice: 100135555
                           Izdalo: Ministarstvo vanjskih poslova Ruske Federacije
                           Vrijedi: od 17. travnja 2017. do 17. travnja 2022.
                           Lokacija: Moskva, Ruska Federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: muški

                           Evgenii Serebriakov sudjelovao je u pokušaju kibernapada s potencijalno znatnim učinkom na Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u Nizozemskoj.
                           Kao kiberoperater glavne uprave glavnog stožera oružanih snaga Ruske Federacije (GU/GRU), Evgenii Serebriakov bio je dio tima od četiriju ruskih vojnih obavještajnih službenika koji su pokušali neovlašteno pristupiti bežičnoj mreži OPCW-a u Haagu u Nizozemskoj u travnju 2018. Pokušaj kibernapada bio je usmjeren na hakiranje bežične mreže OPCW-a, što bi, da je bilo uspješno, ugrozilo sigurnost mreže i tekuće istražne radove OPCW-a. Nizozemska obrambena obavještajna i sigurnosna služba (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) spriječila je pokušaj kibernapada i time izbjegla ozbiljnu štetu za OPCW.

                           30.7.2020.

                           6.

                           Oleg Mikhaylovich SOTNIKOV

                           Олег Михайлович СОТНИКОВ
                           Datum rođenja: 24. kolovoza 1972.
                           Mjesto rođenja: Uljanovsk, Ruski SFSR (sada Ruska Federacija)
                           Broj putovnice: 120018866
                           Izdalo: Ministarstvo vanjskih poslova Ruske Federacije
                           Vrijedi: od 17. travnja 2017. do 17. travnja 2022.
                           Lokacija: Moskva, Ruska Federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: muški

                           Oleg Sotnikov sudjelovao je u pokušaju kibernapada s potencijalno znatnim učinkom na Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u Nizozemskoj.
                           Kao službenik za prikupljanje obavještajnih podataka osobnim kontaktima u okviru glavne uprave glavnog stožera oružanih snaga Ruske Federacije (GU/GRU), Oleg Sotnikov bio je dio tima od četiriju ruskih vojnih obavještajnih službenika koji su pokušali neovlašteno pristupiti bežičnoj mreži OPCW-a u Haagu u Nizozemskoj u travnju 2018. Pokušaj kibernapada bio je usmjeren na hakiranje bežične mreže OPCW-a, što bi, da je bilo uspješno, ugrozilo sigurnost mreže i tekuće istražne radove OPCW-a. Nizozemska obrambena obavještajna i sigurnosna služba (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD spriječila je pokušaj kibernapada i time izbjegla ozbiljnu štetu za OPCW.

                           30.7.2020.

                     B.   Pravne osobe, subjekti i tijela

                           Ime

                           Identifikacijski podaci

                           Obrazloženje

                           Datum uvrštenja na popis

                           1.

                           Tianjin Huaying Haitai Science and Technology Development Co. Ltd (Huaying Haitai)

                           Također poznat kao: Haitai Technology Development Co. Ltd
                           Lokacija: Tianjin, Kina

                           Huaying Haitai pružio je financijsku, tehničku ili materijalnu potporu za operaciju ‚Operation Cloud Hopper’ te ju je olakšao, a radi se o nizu kibernapada sa znatnim učinkom koji potječu iz područja izvan Unije i predstavljaju vanjsku prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama te kibernapada sa znatnim učinkom na treće države.
                           Meta operacije ‚Operation Cloud Hopper’ bili su informacijski sustavi multinacionalnih društava na šest kontinenata, uključujući društva sa sjedištem u Uniji, te je u okviru te operacije ostvaren neovlašten pristup komercijalno osjetljivim podacima, što je dovelo do znatnog gospodarskog gubitka.
                           Subjekt javnosti poznat kao ‚APT10’ (‚Advanced Persistent Threat 10’) (također poznat kao ‚Red Apollo’, ‚CVNX’, ‚Stone Panda’, ‚MenuPass’ i ‚Potassium’) izvršio je operaciju ‚Operation Cloud Hopper’.
                           Huaying Haitai može se povezati sa subjektom ‚APT10’. Nadalje, Huaying Haitai angažirao je Gaoa Qianga i Zhanga Shilonga, koji su uvršteni na popis u vezi s operacijom ‚Operation Cloud Hopper’. Huaying Haitai stoga je povezan s Gaom Qiangom i Zhangom Shilongom.

                           30.7.2020.

                           2.

                           Chosun Expo

                           Također poznat kao: Chosen Expo; Korea Export Joint Venture
                           Lokacija: DNRK

                           Chosun Expo pružio je financijsku, tehničku ili materijalnu potporu za i olakšao niz kibernapada sa znatnim učinkom koji potječu iz područja izvan Unije i predstavljaju vanjsku prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama te kibernapada sa znatnim učinkom na treće države, uključujući kibernapade koji su javnosti poznati kao ‚WannaCry’ i kibernapade na poljsko tijelo za financijski nadzor i poduzeće Sony Pictures Entertainment, kao i kiberkrađu u banci Bangladesh Bank te pokušaj kiberkrađe u vijetnamskoj banci Tien Phong Bank.
                           ‚WannaCry’ je uzrokovao poremećaje u informacijskim sustavima diljem svijeta tako što ih je napao ucjenjivačkim softverom (engl. ransomware) i blokirao pristup podacima. Utjecao je na informacijske sustave društava u Uniji, uključujući informacijske sustave povezane s uslugama potrebnim za održavanje ključnih usluga i gospodarskih aktivnosti u državama članicama.
                           Subjekt javnosti poznat pod nazivom ‚APT38’ (‚Advanced persistent Threat 38’) i skupina ‚Lazarus Group’ izvršili su napad ‚WannaCry’.
                           Chosun Expo može se povezati sa subjektom ‚APT38’/skupinom ‚Lazarus Group’, među ostalim s pomoću računa koji su upotrijebljeni za kibernapade.

                           30.7.2020.

                           3.

                           Glavni centar za posebne tehnologije (GTsST) glavne uprave glavnog stožera oružanih snaga Ruske Federacije (GU/GRU)

                           Adresa: 22 Kirova Street, Moskva, Ruska Federacija

                           Glavni centar za posebne tehnologije (GTsST) Glavne uprave Glavnog stožera oružanih snaga Ruske Federacije (GU/GRU), poznat i pod brojem vojne pošte 74455, odgovoran je za kibernapade sa znatnim učinkom koji potječu iz područja izvan Unije i predstavljaju vanjsku prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama te kibernapade sa znatnim učinkom na treće države, uključujući kibernapade u lipnju 2017. koji su javnosti poznati kao ‚NotPetya’ ili ‚EternalPetya’ i kibernapade na ukrajinsku energetsku mrežu tijekom zima 2015. i 2016.
                           ‚NotPetya’ ili ‚EternalPetya’ onemogućili su pristup podacima u nizu društava u Uniji, široj Europi i svijetu tako što su računala napali ucjenjivačkim softverom i blokirali pristup podacima, što je, među ostalim, dovelo do znatnog gospodarskog gubitka. Kibernapad na ukrajinsku energetsku mrežu rezultirao je gašenjem dijelova te mreže tijekom zime.
                           Subjekt javnosti poznat pod nazivom ‚Sandworm’ (također poznat kao ‚Sandworm Team’, ‚BlackEnergy Group’, ‚Voodoo Bear’, ‚Quedagh’, ‚Olympic Destroyer’, i ‚Telebots’), koji također stoji iza napada na ukrajinsku energetsku mrežu, izvršio je napade ‚NotPetya’ ili ‚EternalPetya’.
                           Glavni centar za posebne tehnologije glavne uprave glavnog stožera oružanih snaga Ruske Federacije ima aktivnu ulogu u kiberaktivnostima koje provodi ‚Sandworm’ i može se povezati sa subjektom ‚Sandworm’.

                           30.7.2020.”


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1131 od 30. srpnja 2020. o pokretanju savjetodavne misije ZSOP-a Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUAM RCA)

text:
                  31.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 247/16

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/1131
         od 30. srpnja 2020.
         o pokretanju savjetodavne misije ZSOP-a Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUAM RCA)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
         uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2019/2110 od 9. prosinca 2019. o savjetodavnoj misiji ZSOP-a Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUAM RCA) (1),
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 9. prosinca 2019. donijelo Odluku (ZVSP) 2019/2110 o savjetodavnoj misiji ZSOP-a Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUAM RCA).

                     (2)

                     Politički i sigurnosni odbor (PSO) složio se 18. lipnja 2020. da bi trebalo odobriti operativni plan (OPLAN) za misiju EUAM RCA.

                     (3)

                     S obzirom na preporuku zapovjednika civilne operacije i postizanje početne operativne sposobnosti misije EUAM RCA, misija bi trebala biti pokrenuta 9. kolovoza 2020. na razdoblje od dvije godine.

                     (4)

                     Odlukom (ZVSP) 2019/2110 predviđen je financijski referentni iznos od 7 100 000 EUR za pokrivanje rashoda povezanih s misijom EUAM RCA tijekom prvih šest mjeseci nakon stupanja na snagu te odluke. Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/664 (2) razdoblje valjanosti tog financijskog referentnog iznosa produljeno je do 8. kolovoza 2020. Trebalo bi osigurati dodatni referentni iznos kojim se obuhvaća razdoblje od pokretanja misije do 8. kolovoza 2022.

                     (5)

                     Misija EUAM RCA trebala bi imati projektnu jedinicu za utvrđivanje i provedbu projekata u područjima koja se odnose na misiju EUAM RCA i kojima se podržavaju njezini ciljevi.

                     (6)

                     Odluku (ZVSP) 2019/2110 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                     (7)

                     Misija EUAM RCA provodit će se u kontekstu stanja koje se može pogoršati i koje bi moglo ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobrava se OPLAN za misiju EUAM RCA.

            Članak 2.
            Misija EUAM RCA pokreće se 9. kolovoza 2020.

            Članak 3.
            Zapovjednika civilne operacije za misiju EUAM RCA ovlašćuje se za početak izvođenja misije s trenutačnim učinkom.

            Članak 4.
            Odluka (ZVSP) 2019/2110 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        članak 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.   Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM RCA za razdoblje od 9. prosinca 2019. do 8. kolovoza 2022. iznosi 30 352 481,10 EUR. Vijeće odlučuje o financijskom referentnom iznosu za svako sljedeće razdoblje.”;

                        2.

                        umeće se sljedeći članak:

                           „Članak 13.a
                           Projektna jedinica

                              1.   Misija EUAM RCA ima projektnu jedinicu za utvrđivanje i provedbu projekata. Misija EUAM RCA prema potrebi olakšava projekte koje provode države članice i treće države u okviru svoje nadležnosti u područjima povezanima s misijom EUAM RCA i radi promicanja njezinih ciljeva te pruža savjete u vezi s tim projektima.

                              2.   Podložno stavku 3., misija EUAM RCA ovlaštena je zatražiti financijske doprinose država članica ili trećih država radi provedbe projekata za koje je utvrđeno da na dosljedan način nadopunjuju druga djelovanja misije EUAM RCA, ako je projekt:

                                          (a)

                                          predviđen u financijskom izvještaju koji se odnosi na ovu Odluku; ili

                                          (b)

                                          integriran tijekom mandata putem izmjene financijskog izvještaja na zahtjev voditelja misije.

                                    Misija EUAM RCA s državama doprinositeljicama sklapa aranžman koji osobito obuhvaća posebne postupke u slučaju pritužaba trećih strana u pogledu štete nastale zbog djelovanja ili propusta misije EUAM RCA pri upotrebi sredstava koja su te države stavile na raspolaganje. Ni Unija ni VP ni u kojem slučaju ne odgovaraju državama doprinositeljicama za djelovanja ili propuste misije EUAM RCA pri upotrebi sredstava koja su te države stavile na raspolaganje.

                              3.   Financijski doprinosi trećih država projektnoj jedinici podliježu prihvaćanju od strane PSO-a.”.

            Članak 5.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  SL L 318, 10.12.2019., str. 141.

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/664 od 18. svibnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/2110 o savjetodavnoj misiji ZSOP-a Europske unije u Srednjoafričkoj Republici (EUAM RCA) (SL L 157, 19.5.2020., str. 3.).


title: Odluka (EU) 2020/1143 Europske središnje banke od 28. srpnja 2020. o izmjeni Odluke (EU) 2020/440 o privremenom hitnom programu kupnje zbog pandemije (ESB/2020/36)

text:
                  31.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 248/24

         ODLUKA (EU) 2020/1143 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 28. srpnja 2020.
         o izmjeni Odluke (EU) 2020/440 o privremenom hitnom programu kupnje zbog pandemije (ESB/2020/36)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2.,
         uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno drugi podstavak njegova članka 12. stavka 1. u vezi s prvom alinejom članka 3. stavka 1. i članak 18. stavak 1.,
         budući da:

                     (1)

                     Uzimajući u obzir izvanredne gospodarske i financijske okolnosti povezane sa širenjem bolesti koronavirusa 2019 (COVID-19), Upravno vijeće uspostavilo je novi privremeni hitni program kupnje zbog pandemije (dalje u tekstu: PEPP) na temelju Odluke (EU) 2020/440 Europske središnje banke (ESB/2020/17) (1). PEPP uključuje sve kategorije imovine prihvatljive u okviru proširenog programa kupnje vrijednosnih papira (APP) Europske središnje banke, koji obuhvaća program kupnje vrijednosnih papira javnog sektora na sekundarnim tržištima, treći program kupnje pokrivenih obveznica, program kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom i program kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora.

                     (2)

                     Upravno vijeće odlučilo je 4. lipnja 2020., u skladu sa svojim ovlaštenjem za osiguravanje stabilnosti cijena, preispitati određena obilježja PEPP-a. To preispitivanje ima za cilj osigurati potreban stupanj prilagodljivosti monetarne politike i postupan nesmetani prijenos monetarne politike, među kategorijama imovine i između država, na taj način doprinoseći neutralizaciji iznimno naglog i brzog pogoršanja očekivane inflacije, povezano s pandemijom.

                     (3)

                     Posebno, Upravno vijeće odlučilo je povećati ukupni poseban izvor sredstava za PEPP za 600 milijardi EUR na ukupno 1 350 milijardi EUR. Kao odgovor na reviziju naniže inflacije povezano s pandemijom tijekom projekcijskog razdoblja, povećanje iznosa PEPP-a dodatno će olakšati opće stajalište monetarne politike, podupirući uvjete financiranja u realnom gospodarstvu, posebno za poduzeća i kućanstva. Kupnje će se i dalje provoditi fleksibilno u pogledu vremena, kategorija imovine i država. To će omogućiti učinkovito otklanjanje rizika za neometan prijenos monetarne politike.

                     (4)

                     Pored toga, Upravno vijeće odlučilo je proširiti namjeravano razdoblje neto kupnji u okviru PEPP-a najmanje do kraja lipnja 2021. ili nakon toga, ako bude potrebno, a u svakom slučaju dok Upravno vijeće ne zaključi da je kriza koju je prouzročio COVID-19 prošla. Proširenjem područja minimalne kupnje usklađuje se faza neto kupnje s očekivanim trajanjem najozbiljnijih ograničenja redovne gospodarske aktivnosti, povezano s bolesti COVID-19, i odgovarajućim slabim inflacijskim pritiscima.

                     (5)

                     Radi izbjegavanja rizika neopravdanog pooštravanja financijskih uvjeta kada je vjerojatno da će oporavak od pandemijskog šoka biti nepotpun, Upravno vijeće odlučilo je da će plaćanja glavnice dospjelih vrijednosnih papira kupljenih u okviru PEPP-a biti reinvestirana u cijelosti barem do kraja 2022. i, nadalje, da će se u svakom slučaju budućim postupnim smanjenjem portfelja PEPP-a upravljati na takav način da se izbjegne nepovoljan utjecaj na primjerenu monetarnu politiku.

                     (6)

                     Odluku (EU) 2020/440 (ESB/2020/17) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Izmjene Odluke (EU) 2020/440 (ESB/2020/17)
            Odluka (EU) 2020/440 (ESB/2020/17) mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.   Eurosustav ovime uspostavlja privremeni hitni program kupnje zbog pandemije („PEPP”) kao poseban program kupnje. Ukupni iznos sredstava PEPP-a iznosi 1 350 milijardi EUR. Plaćanja glavnice dospjelih vrijednosnih papira kupljenih u okviru PEPP-a reinvestiraju se kupnjom prihvatljivih utrživih dužničkih vrijednosnih papira barem do kraja 2022. U svakom slučaju, budućim postupnim smanjenjem portfelja PEPP-a upravljat će se na takav način da se izbjegne nepovoljan utjecaj na primjerenu monetarnu politiku.”;

                        2.

                        u članku 5., stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

                           „3.   Upravno vijeće prenosi Izvršnom odboru ovlasti za određivanje prikladne brzine i sastava mjesečnih kupnji PEPP-a u okviru ukupnog iznosa sredstava od 1 350 milijardi EUR. Posebno, dodjela kupnji može se prilagoditi u okviru PEPP-a radi omogućavanja fluktuacija u raspodjeli tokova kupnje tijekom vremena, između kategorija imovine i između država.”.

            Članak 2.
            Završna odredba
            Ova Odluka stupa na snagu četvrtog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 28. srpnja 2020.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  Odluka (EU) 2020/440 Europske središnje banke od 24. ožujka 2020. o privremenom hitnom programu kupnje zbog pandemije (ESB/2020/17) (SL L 91, 25.3.2020., str. 1.).