title: Odluka Komisije (EU) 2015/1877 od 20. travnja 2015. o tarifama koje je rumunjsko društvo Hidroelectrica zaračunavalo društvima S.C. Termoelectrica S.A. i S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2648) (Tekst značajan za EGP)

text:
               20.10.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 275/46

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1877
   od 20. travnja 2015.
   o tarifama koje je rumunjsko društvo Hidroelectrica zaračunavalo društvima S.C. Termoelectrica S.A. i S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C)

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2648)

   (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   uzimajući u obzir odluku kojom je Komisija pokrenula postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora u pogledu potpore SA.33475 (12/C, bivši 12/NN) (1),
   nakon poziva trećim stranama na podnošenje svojih primjedbi u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               Dana 2. kolovoza 2011. Komisija je od investicijskog fonda S.C. Fondul Proprietatea S.A. („podnositelj pritužbe”) primila pritužbu koja se odnosi na nabavu električne energije koju je društvo S.C. Hidroelectrica S.A. („Hidroelectrica”) nabavilo od opskrbljivačâ električne energije po cijenama koje su navodno veće od tržišnih.

               (2)

               Komisija je 25. travnja 2012. obavijestila Rumunjsku da je donijela odluku o pokretanju postupka propisanog člankom 108. stavkom 2. Ugovora, u daljnjem tekstu „Odluka o pokretanju postupka”, u pogledu ugovorâ na temelju kojih su društva S.A. („Termoelectrica”) i S.C. Electrocentrale Deva S.A. („Electrocentrale Deva”) društvo Hidroelectrica na veliko opskrbljivala električnom energijom.

               (3)

               Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (2). Komisija je pozvala nadležna tijela Rumunjske i zainteresirane stranke da podnesu svoje primjedbe.

               (4)

               Dana 23. srpnja 2012. nadležna tijela Rumunjske dostavila su Komisiji svoje preliminarne primjedbe na Odluku o pokretanju postupka.

               (5)

               Komisija je primila samo preliminarne primjedbe društva Termoelectrica od 11. lipnja 2012. i društva Electrocentrale Deva od 12. lipnja 2012., a te su primjedbe nadležna tijela Rumunjske Komisiji proslijedila 26. srpnja 2012. Nadležna tijela Rumunjske ponovo su iste preliminarne primjedbe proslijedila Komisiji 2. kolovoza 2012.

               (6)

               Dana 12. veljače 2013. Komisija je obavijestila nadležna tijela Rumunjske da od zainteresiranih stranaka nije primila nikakve primjedbe.

               (7)

               Nadležna tijela Rumunjske svoje su preliminarno stajalište u pogledu ovog predmeta ponovo iznijela 24. ožujka 2013.

               (8)

               Komisija je dopisima od 29. srpnja i 11. rujna 2013., 3. ožujka, 6. kolovoza i 25. rujna 2014. te 19. siječnja 2015. od nadležnih tijela Rumunjske zatražila dodatne informacije. Nadležna tijela Rumunjske dostavila su dodatne informacije 11. rujna 2013., 24. ožujka, 14. svibnja, 3. rujna, 22. rujna, 10. listopada i 21. listopada 2014. te 20. veljače 2015.

               (9)

               Rumunjska se 16. travnja 2015. odrekla svojih prava u skladu s člankom 342. Ugovora u vezi s člankom 3. Uredbe br. 1 (3) da se ta odluka donese na rumunjskom i usuglasila se s time da se ta odluka donese na engleskom.

         2.   OPIS MJERA POTPORE

               (10)

               U ovome se odjeljku opisuju ugovorne stranke (tj. Hidroelectrica, Termoelectrica i Electrocentrale Deva), ostali proizvođači električne energije, ugovori o otkupu električne energije u kontekstu rumunjskog tržišta električne energije te razne međupovezanosti i razvoji događaja među navodnim korisnicima.

         2.1.   Ugovorne stranke

   2.1.1.   Hidroelectrica

               (11)

               Društvo Hidroelectrica osnovano je 2000. godine. Društvo Hidroelectrica uređeno je redovnim pravom trgovačkih društava. Njegov je temeljni kapital u vlasništvu rumunjske države preko Ministarstva gospodarstva i trgovine (80,06 %) i podnositelja pritužbe (19,94 %). Rumunjska država zastupljena je u odboru dioničara društva Hidroelectrica. U skladu s osnivačkim aktom društva Hidroelectrica, to trgovačko društvo u njegovu redovnom poslovanju vodi i zastupa glavni direktor koji i nezavisno donosi odluke o svim pitanjima, osim o onima koja su rezervirana za odbor dioničara i odbor direktora. U praksi se direktori društva Hidroelectrica nalaze na visokim državnim položajima (4).

               (12)

               Hidroelectrica je glavni rumunjski proizvođač električne energije čiji godišnji proizvodni kapacitet pri normalnim hidrološkim uvjetima iznosi približno 17,5 TWh. Hidroelectrica električnu energiju proizvodi u akumulacijskim i protočnim hidroelektranama. No velike razlike u proizvodnji ovise o hidrološkim uvjetima: Hidroelectrica je 2009. proizvela 16,4 TWh, 2010. 21,3 TWh, a 2011. 14,7 TWh. Tržišni udjel društva Hidroelectrica iznosio je u 2013. 28,24 %, više od tržišnih udjela dvaju trgovačkih društava u državnom vlasništvu: društva Complexul Energetic Oltenia, proizvođača električne energije termoelektranama na ugljen (20,83 %) i društva Nuclearelectrica (20,65 %).

               (13)

               Nad društvom Hidroelectrica otvoren je 26. lipnja 2012. (5) stečajni postupak koji je zatvoren 26. lipnja 2013. (6) Stečajni postupak za društvo Hidroelectrica ponovo je otvoren 25. veljače 2014.

         2.1.2.   Korisnici

               (14)

               Opskrbljivači s kojima je Hidroelectrica sklopila ugovore iz ispitnog postupka društva su Termoelectrica i Electrocentrale Deva, dva proizvođača električne energije iz ugljena izravno ili neizravno u potpunom državnom vlasništvu, čiji su godišnji proizvodni kapaciteti na dan potpisivanja predmetnih ugovora bili 1,7 TW odnosno 1,3 TW, a tržišni udjeli u 2009. (7) 3 % odnosno 5 % te 1,9 % odnosno 4,1 % u 2011. (8) Društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva prodavala su električnu energiju proizvedenu od skupog i nekonkurentnog domaćeg ugljena (9).

               (15)

               Društvo Electrocentrale Deva bilo je organizacijska jedinica društva Termoelectrica sve do kraja prosinca 2001. kada je registrirano kao zasebno trgovačko društvo, zajedno s drugim organizacijskim jedinicama u državnom vlasništvu (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari itd.). Jedini dioničar društva Electrocentrale Deva do 27. ožujka 2012. bilo je društvo Termoelectrica.

         2.2.   Ostale informacije o tržištu

               (16)

               Proizvodnjom električne energije u Rumunjskoj dominiraju trgovačka društva koja kontrolira država i koja zajedno imaju približno 90 % tržišnog udjela (10). Ukupna neto proizvodnja električne energije u Rumunjskoj iznosila je 2011. 60,38 TWh. U proizvodnji uglavnom sudjeluju hidroelektrane (približno 28 % ukupne proizvodnje), nuklearne elektrane (približno 18 %) i elektrane na fosilna goriva (približno 51 %) (11).

               (17)

               Rumunjsko tržište međupovezano je s prije svega Bugarskom (neto kapacitet prijenosa u razdoblju 2009.–2010. iznosio je 400 MW) i Mađarskom (neto kapacitet prijenosa u razdoblju 2009.–2010. iznosio je 500–800 MW). U tom razdoblju neto kapacitet međupovezanosti s tim državama članicama nije bio u potpunosti iskorišten zbog zagušenja. Tijekom razdoblja 2009.–2011. promet uvoza i izvoza električne energije u Rumunjsku i iz Rumunjske iznosio je kako slijedi: i. u 2009., uvoz električne energije iznosio je 676 GWh, a izvoz 3 154 GWh (približno 4,8 % sve električne energije proizvedene u Rumunjskoj); ii. u 2010. uvoz električne energije iznosio je 943 GWh, a izvoz 3 854 GWh (približno 3,4 % sve električne energije proizvedene u Rumunjskoj); iii. u 2011. uvoz električne energije iznosio je 1 036 GWh, a izvoz 2 942 GWh (približno 2,8 % sve električne energije proizvedene u Rumunjskoj).

         2.3.   Ugovori

               (18)

               Ugovor s društvom Termoelectrica sklopljen je 30. srpnja 2008. (12), a ugovor s društvom Electrocentrale Deva 9. lipnja 2009. (u ovoj ih se odluci zajedno naziva „predmetni ugovori”), i to na razdoblje od deset godina. Predmetne je ugovore krajem kolovoza 2012. (13) tijekom stečajnog postupka nad društvom Hidroelectrica raskinuo Euro-Insol, sudski administrator društva Hidroelectrica.

               (19)

               Društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva u dopisima rumunjskom Ministarstvu gospodarstva i trgovine zatražila su njegovo odobrenje za potpisivanje predmetnih ugovora, kao što je navedeno u uvodnim izjavama 20. do 22.:

               (20)

               Termoelectrica je 15. srpnja 2008. u dopisu broj 7323 navela sljedeće: „[…] Termoelectrica SA analizirala je nekoliko metoda rješavanja tog hitnog problema, a jedina je mogućnost s ikakvim izgledima za brz uspjeh, koja ujedno ne zahtijeva odobrenje EU-a, sljedeća: potpisivanje dugoročnog (desetogodišnjeg) ugovora između društva Termoelectrica SA i društva Hidroelectrica SA, a koji se odnosi na nabavu električne energije proizvedene u proizvodnoj jedinici br. 4 CET Paroșeni. Ugovorna cijena bit će cijena za CET Paroșeni koju je na uređenom tržištu utvrdio ANRE na temelju opravdanih troškova društva Termoelectrica SA; i potpisivanje s društvom Compania Națională a Huilei Petroșani dugoročnog (približno trajanje deset godina) ugovora o nabavi ugljena. Za društvo Termoelectrica SA (SE Paroșeni) pa čak i za društvo Compania Națională a Huilei (14), time […] bi se osigurala dugoročnu budućnost tih dvaju trgovačkih društava smještenih na području doline rijeke Jiu”.

               (21)

               Dopisom broj 10855 od 27. svibnja 2009. društvo Electrocentrale Deva zahtijevalo je sljedeće: „[…] kako bi se spriječio odlazak ovog trgovačkog društva u stečaj i kako bi se stvorili uvjeti nužni za financiranje i provedbu ulaganja potrebnih za nastavak poslovanja, molimo Vas da odobrite pregovore i sklapanje desetogodišnjeg ugovora između društva Electrocentrale Deva i društva Hidroelectrica București o prodaji društvu Hidroelectrica određene količine električne energije koja odgovara prosječnoj snazi od 150 MW dodatno na količinu koja se isporučuje na uređenom tržištu te po cijeni koju je odobrio ANRE i kojom će se pokriti opravdani troškovi proizvodnje”.

               (22)

               Ta su dva dopisa odobrili predstavnici rumunjskog Ministarstva gospodarstva i trgovine na razini ministra i/ili državnog tajnika. U predmetnim ugovorima navodi se da su sklopljeni na temelju tih dopisa.

               (23)

               Prema ugovoru s društvom Termoelectrica, ni društvo Hidroelectrica ni društvo Termoelectrica nisu imali mogućnost raskida tog ugovora. Prema ugovoru s društvom Electrocentrale Deva, i društvo Hidroelectrica i društvo Electrocentrale Deva mogli su taj ugovor raskinuti u sljedećim okolnostima: i. ako druga strana izgubi svojstvo proizvođača, u roku pet radnih dana od dana gubitka tog svojstva; ii. ako jedna od ugovornih stranaka odbije sklopiti novi ugovor ili izmijeniti postojeći u slučaju da dođe do promjene gospodarskih i tehničkih okolnosti koje su postojale na dan sklapanja ugovora; iii. u drugim slučajevima predviđenima bilo kojim primjenjivim pravom ili propisom (15).

               (24)

               Ugovor s društvom Termoelectrica sadržavao je sljedeće pojedinosti: i. ugovornu cijenu svake godine utvrđuje Rumunjsko regulatorno tijelo za energetiku („ANRE”) na temelju troškova proizvodnje koje je dokazalo društvo Termoelectrica; ii. društvo Hidroelectrica kupuje svu električnu energiju koja se svakoga mjeseca proizvede u postrojenju Paroseni (16). Od dana njegova potpisivanja pa sve dok ga nije raskinuo sudski administrator taj je ugovor bio izmijenjen osam puta (sedam dopuna odnosilo se na prilagodbu cijena) (17).

               (25)

               Ugovor s društvom Electrocentrale Deva sadržavao je sljedeće pojedinosti: i. ugovornu cijenu utvrđuje ANRE na temelju troškova proizvodnje koje je dokazalo društvo Electrocentrale Deva; ii. ako ANRE prestane uređivati cijene električne energije ta se cijena dogovara među strankama ugovora i ne smije biti niža od ugovorne cijene za prethodnu godinu; iii. ako prodavatelj ne isporuči ugovornu količinu električne energije ili ako kupac ne plati ugovornu cijenu, ugovorne stranke ne naplaćuju nikakve kazne ni druge iznose (18). Od dana njegova potpisivanja pa sve dok ga nije raskinuo sudski administrator taj je ugovor bio izmijenjen pet puta (19) (sve su se promjene odnosile na prilagodbu cijena).

               (26)

               Usprkos jasnim odredbama obaju predmetnih ugovora, u skladu s kojima je ugovorne cijene u pravilu trebao utvrđivati ANRE, u praksi su se prilagodbe cijena provodile nakon prethodnog odobrenja Ministarstva gospodarstva i trgovine, uz tri iznimke (20).

               (27)

               Na primjer, društvo Hidroelectrica u jednom je dopisu (datum nečitak) zatražilo odobrenje Ministarstva gospodarstva i trgovine za prilagodbu cijena za razdoblje 1. kolovoza 2009. – 31. prosinca 2009., zbog „povećanja troškova proizvodnje”. U istom dopisu jasno se navodi kako je „svrha sklapanja i provedbe tih dvaju ugovora prodati na konkurentnom tržištu određenu količinu električne energije dobivene iz kamenog ugljena zajedno s onom iz hidroelektrana, te ujedno tim dvama termoelektranama osigurati ugovor koji financijske institucije prihvaćaju kao hipoteku, kako bi dobile dugoročne kredite potrebne za ulaganja nužna za zadržavanje dozvola za proizvodnju električne energije”.

               (28)

               Slično tome, u jednom je drugom dopisu društvo Hidroelectrica zatražilo od Ministarstva gospodarstva i trgovine odobrenje da se cijena iz 2009. od 230 Ron/MWh zadrži u razdoblju od 1. siječnja 2010. do 31. ožujka 2010. kako bi se „ostvario prihod potreban za nastavak tekućeg restrukturiranja proizvođača kamenog ugljena za proizvodnju električne energije i proizvođača toplinske energije […]”.

               (29)

               Osim toga, nakon sklapanja predmetnih ugovora, dopisom broj 6547 iz 2011., društvo Hidroelectrica zatražilo je od Ministra gospodarstva i trgovine odobrenje da prilagodi cijene za 2011. kako bi se društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva omogućilo: „da dobiju dugoročne kredite potrebne za provedbu ulaganja nužnih za zadržavanje dozvola za proizvodnju električne energije, kao i da ostvare prihode potrebne za restrukturiranje proizvođača Compania Nationala a Huilei”.

               (30)

               U svim se tim dopisima jasno navodi da je društvo Hidroelectrica tražilo od Ministarstva gospodarstva i trgovine odobrenje „da ovlasti izvršnu upravu triju predmetnih proizvođača električne energije za potpisivanje dopuna koje se odnose na nove cijene”.

               (31)

               Nadalje, u svim se dopunama predmetnih ugovora koje se odnose na prilagodbe cijena poziva na interne dopise na temelju kojih su takve prilagodbe cijena odobrene (21), a koje je izdalo društvo Hidroelectrica i koje je odobrio bilo Ministar gospodarstva i trgovine bilo državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i trgovine, uz tri iznimke spomenute u uvodnoj izjavi 26.

               (32)

               Količine nabavljene električne energije i prosječne cijene plaćene u skladu s predmetnim ugovorima između 2009. i 2011. iznose kako slijedi (22):

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           Electrocentrale DEVA

                           Količina (GWh)

                           499,8

                           308,6

                           146,4

                           Nabavna cijena (RON/MWh)

                           230,2

                           234,0

                           234,0

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           Termoelectrica

                           Količina (GWh)

                           900,7

                           804,6

                           648,9

                           Nabavna cijena (RON/MWh)

                           227,4

                           230,0

                           234,4

         2.4.   Rumunjsko tržište električne energije

               (33)

               Trgovanje električnom energijom u Rumunjskoj uglavnom se odvija na dvama tržištima: i. uređeno tržište električne energije na kojemu se električnom energijom trguje na temelju reguliranih tarifa i uvjeta; te ii. konkurentno tržište električne energije na kojemu se električnom energijom trguje slobodno, među ostalim i na temelju dvije glavne vrste ugovora: relativno standardnih bilateralnih ugovora kojima se trguje na centraliziranom tržištu te slobodno sklopljenih bilateralnih ugovora –takozvano tržište izravno sklopljenih ugovora.

         2.4.1.   Uređeno tržište električne energije

               (34)

               Poslovanje na uređenom tržištu električne energije provodi se temeljem okvirnih kupoprodajnih sporazuma koji se sklapaju između proizvođača električne energije koji posluju na uređenom tržištu, uključujući društvo Hidroelectrica, i „opskrbljivača zadnjeg izbora” koji omogućuju distribuciju električne energije do krajnjeg korisnika. Prihvatljivi klijenti nabavljaju električnu energiju po reguliranim tarifama. Na uređenom tržištu ANRE svake godine ex-ante određuje cijene i količine koje proizvođači električne energije trebaju isporučiti. Do 2009.–2010., kada su se ispitivani ugovori počeli provoditi, 56–61 % potrošene električne energije u Rumunjskoj bilo je nabavljeno na uređenom tržištu.

         2.4.2.   Konkurentno tržište električne energije

               (35)

               Od 2005. konkurentno tržište električne energije u Rumunjskoj podijeljeno je u pet posebnih tržišta: i. centralizirana tržišta kojima upravlja OPCOM; ii. tržište izravno sklopljenih ugovora; iii. tržište pomoćnih usluga; iv. tržište električne energije uravnoteženja; i v. izvozno tržište.

               (36)

               Centraliziranim tržištima upravlja OPCOM. OPCOM je osnovan 2001. na temelju vladine odluke br. 627/2000, kao dioničko društvo i trgovačko društvo kći u 100 %-tnom vlasništvu društva Transelectrica, operatera prijenosnog sustava. Na temelju dozvole koju je izdao ANRE, OPCOM je postao ovlaštena platforma za trgovanje električnom energijom na razini veleprodaje u Rumunjskoj. OPCOM je jedina burza električne energije u Rumunjskoj na kojoj se trguje električnom energijom i koja ima ulogu posrednika i pomagača.

               (37)

               Na OPCOM-u postoji pet vrsta tržišnih segmenata: i. tržište za naredni dan; ii. unutardnevno tržište (23); iii. centralizirana bilateralna tržišta, što znači centralizirana tržišta za bilateralne ugovore putem javne dražbe „OPCOM-PCCB” i centralizirano tržište za bilateralne ugovore putem stalnih pregovora – CMBC-CN; iv. centralizirano tržište za zelene certifikate; i v. trgovinska platforma za emisijske jedinice stakleničkih plinova. Poslovanje u okviru OPCOM-a započelo je tek 2005. i to samo u segmentima tržišta za naredni dan i OPCOM-PCCB.

               (38)

               Predmetni ugovori sklopljeni su na tržištu izravno sklopljenih ugovora u Rumunjskoj, što je u ovom predmetu relevantni segment tržišta za ocjenjivanje.

         2.4.3.   OPCOM-PCCB

               (39)

               U tržišnom segmentu OPCOM-PCCB, OPCOM organizira javne dražbe za prodaju i kupnju električne energije. Ponude svakog od proizvođača/opskrbljivača/potrošača za prodaju/kupnju dostavljaju se tržišnom operateru. U svakoj se ponudi mora navesti sljedeće: i. bilo najniža cijena po kojoj će stranka prodati električnu energiju ili najviša cijena po kojoj će stranka električnu energiju kupiti; i ii. okvirni sporazum u skladu s kojim stranka koja daje ponudu planira tu električnu energiju isporučiti/kupiti. U ponudama za prodaju/kupnju utvrđuju se uvjeti isporuke, uključujući i količinu električne energije, trajanje (najkraće jedan mjesec, a najduže jednu godinu), kao i planirani okvirni sporazum. Cijena se utvrđuje prema načelu najbolje ponude. Do 2009. i 2010., kada su se predmetni ugovori počeli provoditi, prodaja na tržištu OPCOM-PCCB iznosila je manje od 7 % proizvodnje električne energije u Rumunjskoj.

               (40)

               Nakon objavljivanja Odluke o pokretanju postupka Komisija je donijela odluku u skladu s člankom 102. Ugovora kojom utvrđuje da burza električne energije kojom upravlja OPCOM predstavlja tržište relevantnih usluga, na kojemu OPCOM ima glavnu ulogu, odvojeno od tržišta izravno sklopljenih ugovora (24).

         2.4.4.   Tržište izravno sklopljenih ugovora

               (41)

               Tržište izravno sklopljenih ugovora slobodno je tržište koje ne uređuje ANRE. Ugovorne stranke bilateralno se dogovaraju o količinama, cijenama i drugim ugovornim odredbama. Time se strankama osigurava visok stupanj fleksibilnosti u pregovorima oko uvjeta prodajnih ugovora. Uvjeti su ugovora povjerljivi.

         2.4.5.   Kratak opis izravno sklopljenih ugovora u vrijeme kada su sklopljeni i predmetni ugovori

               (42)

               Dopisom od 21. veljače 2014. Komisija je od nadležnih tijela Rumunjske zatražila da joj dostave informacije o bilateralno sklopljenim ugovorima na rumunjskom tržištu, a koji nisu predmetni ugovori, sa sličnim trajanjima i količinama električne energije za isporuku. Tim su zahtjevom Komisije bili obuhvaćeni svi rumunjski opskrbljivači električne energije, bez obzira na to jesu li oni u državnom ili privatnom vlasništvu. Nadležna tijela Rumunjske dostavila su 14. svibnja 2014. zatražene ključne elemente svih ugovora koje su kupci električne energije, za svaku godinu od 2009. do 2011. (25), potpisali za godišnju potrošnju električne energije u iznosu većem od 150 GWh.

               (43)

               Nadležna tijela Rumunjske istaknula su kako su ad hoc prikupljanju podataka koje je zatražila Komisija bili podvrgnuti svi ugovori koje su potrošači koji nisu kućanstva sklopili u dotičnom razdoblju na maloprodajnom tržištu pod konkurentnim uvjetima. Točnije, nadležna tijela Rumunjske dostavila su 75 skupova godišnjih podataka iz ugovora koji su relevantni za ovaj predmet i koji su bili na snazi jednu ili više godina iz razdoblja 2009.– 2011. Komisija smatra da su nadležna tijela Rumunjske dostavila relevantne podatke za sve ugovore koji ispunjavaju Komisijine kriterije (slična trajanja i količine) za dotično razdoblje 2009.–2011. Među njima su se predmetni ugovori odnosili na približno 17 % ukupne količine električne energije ugovorene temeljem izravno sklopljenih ugovora sklopljenih u razdoblju 2009.–2011. koje je Rumunjska dostavila.

               (44)

               Na temelju podataka koje su dostavila nadležna tijela Rumunjske otkrivaju se sljedeće razine najviših cijena plaćenih na slobodnom tržištu maloprodaje električne energije u razdoblju 2009.–2011.: za 2009.: 266,5 RON/MWh; za 2010.: 229,96 RON/MWh; za 2011.: 232,33 RON/MWh. Međutim, količine iz svakog od tih ugovora, kada se oni gledaju zasebno, manje su od količina iz svakog predmetnog ugovora.

               (45)

               Na temelju ispitivanja podataka koji se odnose na ugovore koje su sklopili opskrbljivači koji nisu Termoelectrica ni Electrocentrale Deva vidljivo je da 2009., kada su se predmetni ugovori počeli provoditi, ni jedan drugi opskrbljivač nije sklopio ugovor o opskrbi koji bi tim dvama predmetnim ugovorima bio dovoljno sličan s obzirom na količine (približno 900 GWh i 500 GWh, svaki zasebno) i na trajanje (deset godina). Potpuno svrhovita usporedba s predmetnim ugovorima moguća je jedino za druge ugovore koji se odnose na iste količine, trajanje i/ili datum stupanja na snagu. Budući da nije postojao ni jedan takav potpuno usporediv ugovor, potrebna je ekonometrijska analiza kojom će se uzeti u obzir razlike u ugovorima, a čiji su rezultati i logička osnova izneseni u uvodnim izjavama 77.–80. i Prilogu.

         2.4.6.   Ugovori društva Hidroelectrica za prodaju električne energije

               (46)

               U razdoblju 2009.–2011., društvo Hidroelectrica također je prodavalo približno 60 % svoje električne energije ostalim privatnim kupcima na temelju dugoročnih veleprodajnih i maloprodajnih ugovora koji su predmet ispitnog postupka Komisije. (26) Prodajne cijene društva Hidroelectrica u tim su ugovorima bile više nego 40 % niže od prosječnih veleprodajnih nabavnih cijena koje je društvo Hidroelectrica plaćalo društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva. Primjerice, najviša prodajna cijena električne energije u skladu s takvim ugovorima iznosila je 159,8 RON/MWh u 2009. i 168 RON/MWh u 2010.

               (47)

               Društvo Hidroelectrica sklopilo je i ugovore o prodaji električne energije s drugim strankama (27), za manje količine. Najviša prodajna cijena električne energije u skladu s takvim maloprodajnim ugovorima za dotično razdoblje bila je 185 RON/MWh u 2009., 190 RON/MWh u 2010. i 160 RON/MWh u 2011., a to je u prosjeku približno za 13 % niže od veleprodajnih nabavnih cijena koje je društvo Hidroelectrica plaćalo društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva.

         2.5.   Razvoj događaja nakon 2011. i međupovezanost društava Termoelectrica, Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni i CEH

               (48)

               Elektrana Paroseni, u vlasništvu društva Termoelectrica, koja je u stvarnosti isporučivala količinu električne energije nabavljenu u skladu s predmetnim ugovorom s društvom Termoelectrica, postala je 11. srpnja 2011. (28) zaseban subjekt koji je u rumunjskom trgovinskom registru registriran pod nazivom Electrocentrale Paroseni. Društvo Electrocentrale Paroseni preuzelo je 22. rujna 2011. sva prava i obveze društva Termoelectrica koje se temelje na njegovu predmetnom ugovoru s društvom Hidroelectrica. Društvo Electrocentrale Paroseni opskrbljivalo je društvo Hidroelectrica električnom energijom u rujnu i listopadu 2011., iako su te količine bile zanemarive.

               (49)

               Na dan prestanka opskrbe u skladu s predmetnim ugovorima, društvo Termoelectrica i dalje je bilo jedini dioničar obaju društava, i Electrocentrale Deva i Electrocentrale Paroseni.

               (50)

               Uredbom po hitnom postupku br. 84/2011 (29) između društva Termoelectrica i države provedena je zamjena duga za kapital. Tako je društvo Termoelectrica, radi plaćanja svojih dugova državi, na državu prenijelo svoje dionice u različitim trgovačkim društvima (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni i Electrocentrale Bucuresti). Taj je prijenos dionica bio izveden na temelju evaluacijskih izvješća koja je izradio nezavisni procjenitelj.

               (51)

               Društva Electrocentrale Paroșeni i Electrocentrale Deva spojila su se u jedan pravni subjekt pod nazivom Complexul Energetic Hunedoara („CEH”), koji je kao trgovačko društvo u potpunom državnom vlasništvu registriran u rumunjskom trgovinskom registru 1. studenoga 2012. CEH je preuzeo sva prava i obveze društava Electrocentrale Paroseni i Electrocentrale Deva. Također, CEH je 1. kolovoza 2013. preuzeo društvo Societatea Nationala a Huilei, koje je nastalo izdvajanjem („spin-off”) rudnika iz trgovačkog društva u državnom vlasništvu Compania Nationala a Huilei, koje je društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva opskrbljivalo ugljenom. Trenutno sva tri trgovačka društva imaju status podružnica CEH-a, bez pravne osobnosti.

               (52)

               Društvo Termoelectrica u postupku je likvidacije (30). Tržišna vrijednost njegove imovine iznosi približno 80 milijuna EUR, a prema izvješću od 1. listopada 2013. njegova likvidacijska vrijednost iznosi približno 60,5 milijuna EUR. Međutim, dugovi društava Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni i Electrocentrale Bucuresti ostali su društvu Termoelectrica.

               (53)

               Razvoj događaja u pogledu društava Termoelectrica i Electrocentrale Deva nakon 2011., kao i razne međupovezanosti opisane u uvodnim izjavama 48.–52. radi lakše preglednosti pojašnjene su na sljedećem dijagramu:

         3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

               (54)

               U Odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje oko toga jesu li cijene za nabavu električne energije iz predmetnih ugovora u skladu tržištem i jesu li one činile državnu potporu. Ako su činile državnu potporu, Komisija je izrazila sumnje oko toga bi li takva potpora bila spojiva s Ugovorom.

               (55)

               Komisija je usporedila cijene utvrđene predmetnim ugovorima s cijenama po kojima se električnom energijom trgovalo na OPCOM-PCCB-u te je zamijetila da su cijene po kojima je društvo Hidroelectrica nabavljalo električnu energiju od navodnih korisnika bile između 40 % i 55 % veće od prevladavajuće cijene električne energije na otvorenoj burzi električne energije OPCOM-PCCB. Pokazalo se da je društvo Hidroelectrica zbog toga snosilo veće troškove od nužnih, dok je navodnim korisnicima bila dodijeljena potpora kojom su povećani njihovi prihodi, a da se pritom nije namjeravao postići ikakav poseban cilj od zajedničkog interesa. Komisija je stoga zauzela preliminarno stajalište da su navodni korisnici ostvarili nepravednu prednost u obliku umjetno povećanih cijena električne energije u predmetnim ugovorima i njihovim kasnijim izmjenama.

               (56)

               Komisija je donijela preliminarni zaključak da su tarife za električnu energiju koje su predmet ispitivanja bile u svojoj prirodi selektivne jer su se primjenjivale samo na neka poduzeća.

               (57)

               Nadalje, Komisija je donijela preliminarni zaključak da su povlaštene tarife za električnu energiju mogle uključivati prijenos državnih sredstava koja bi se moglo pripisati državi jer je društvo Hidroelectrica bilo pod kontrolom rumunjske države (po tome što je 80,06 % njegova temeljnog kapitala bilo u vlasništvu Rumunjske). Osim toga, Komisija se pozvala na ministarsku odluku br. 445/2009 kojom su predstavnici Ministarstva gospodarstva, trgovine i poslovnog okruženja, članovi upravnih odbora elektroenergetskih poduzeća u državnom vlasništvu, bili obvezni osigurati da se od 31. ožujka 2010. električnom energijom namijenjenom veleprodajnom tržištu mora trgovati isključivo na OPCOM-u.

               (58)

               Zbog toga su predstavnici Ministarstva gospodarstva i trgovine imali kontrolu ili barem utjecaj na praksu sklapanja ugovora trgovačkih društava u državnom vlasništvu, uključujući i praksu sklapanja ugovora društva Hidroelectrica. To bi, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moglo imati učinak na trgovinu unutar Unije.

               (59)

               Preliminarni zaključak Komisije bio je taj da ako su predmetni ugovori predstavljali državnu potporu, onda bi ih se trebalo smatrati državnom potporom dodijeljenom protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja propisanim člankom 108. stavkom 3. Ugovora.

               (60)

               U pogledu prethodnog navedenoga Komisija je donijela preliminarni zaključak da su povlaštene tarife za električnu energiju mogle uključivati državnu potporu pa je pozvala Rumunjsku da pruži dovoljno dokaza kojima će se njezine sumnje otkloniti.

         4.   PRIMJEDBE RUMUNJSKE

               (61)

               Nadležna tijela Rumunjske suzdržala su se od iznošenja ikakvih opažanja o tome jesu li predmetni ugovori predstavljali državnu potporu. Rumunjska je 24. ožujka 2013. dostavila opažanja o primjedbama trećih strana u vezi s ostalim predmetima u koje je uključeno društvo Hidroelectrica, a koji su isto tako bili obuhvaćeni ispitnim postupkom Komisije (31). Nadležna tijela Rumunjske ponovo su se suzdržala od iznošenja ikakvih stajališta.

               (62)

               U okviru postupka službene istrage od nadležnih tijela Rumunjske zatraženo je da objasne gospodarske razloge za sklapanje predmetnih ugovora. Rumunjska u tom pogledu nije dostavila nikakva obrazloženja. Rumunjska je samo tvrdila kako je predmetnim ugovorima društvu Hidroelectrica omogućeno da bolje kvantificira najveću vrijednost troškova nastalih pri nabavi električne energije, što mu je pružilo zaštitu od volatilnosti cijena na promptnom tržištu.

               (63)

               Osim toga, nadležna tijela Rumunjske ujedno su i pojasnila kako predmetni ugovori nisu bili sporazumi o pomoći kako su definirani u izvješću sudskog administratora društva Hidroelectrica o uzrocima insolventnosti društva Hidroelectrica (32). Prema tome izvješću, sporazumi o pomoći ugovori su koje je društvo Hidroelectrica sklapalo kako bi riješilo pitanje diskontinuiteta proizvodnje. Svrha je te vrste ugovora spriječiti plaćanje moguće odštete kao posljedice nepoštivanja ugovorne obveze opskrbe.

               (64)

               Nadležna tijela Rumunjske objasnila su (33) zbog čega u praksi, uz tri iznimke navedene u uvodnoj izjavi 28., ANRE nije određivao ugovorne cijene kako je predviđeno predmetnim ugovorima. Bilo je rečeno kako predmetni ugovori nisu sklopljeni na uređenom tržištu te da zbog toga cijene nije prilagođavao ANRE. Nadležna tijela Rumunjske ujedno su objasnila: i. da je ANRE isprva Ministarstvu gospodarstva i trgovine predlagao najniže i najviše pragove na temelju kojih su se određivale cijene; ii. da su takvi pragovi bili određivani na temelju jasnih tehničkih parametara koji su specifični za proizvođače termalne energije; te iii. da je ANRE naknadno prekinuo tu praksu te da ju je preuzelo Ministarstvo gospodarstva i trgovine koje ju je provodilo na temelju načela sličnih onima kojima se rukovodio ANRE.

               (65)

               U pogledu predmetnih ugovora s društvom Termoelectrica, nadležna tijela Rumunjske potvrdila su da je društvo Hidroelectrica bilo jedini potrošač električne energije iz elektrane Paroseni društva Termoelectrica. Uz to su pojasnila i da društvo Hidroelectrica nije kupovalo čitavu količinu električne energije, kako je u početku procijenjeno na temelju predmetnog ugovora, nego je kupovalo samo količinu potrebnu za pokrivanje fluktuacija u proizvodnji do kojih dolazi zbog nepredvidivih promjena hidroloških uvjeta.

               (66)

               Što se tiče predmetnih ugovora s društvom Electrocentrale Deva, nadležna tijela Rumunjske razjasnila su da je u dotičnom razdoblju 2009. – 2011. društvo Electrocentrale Deva električnu energiju prodavalo i drugim klijentima uz društvo Hidroelectrica. Time se pokazalo da je u 2010. i 2011. društvo Electrocentrale Deva prodalo kupcima koji nisu društvo Hidroelectrica (34) velike količine električne energije (usporedive ili čak i veće količine) po sličnim cijenama.

         5.   PRIMJEDBE TREĆIH STRANA

               (67)

               U svojim preliminarnim primjedbama na Odluku o pokretanju postupka i društvo Termoelectrica i društvo Electrocentrale Deva tvrdila su da im ni početne ugovorne cijene ni njihove naknadne promjene nisu donijele nikakvu prednost, tvrdeći da je takve cijene određivao ANRE i da su bile izračunate na temelju njihovih troškova proizvodnje.

               (68)

               Osim toga, Rumunjska je tvrdila da su naknadne promjene ugovornih cijena bile uvjetovane povećanjem cijena nafte (35) ili ugljena (36). Društvo Electrocentrale ujedno je tvrdilo da cijena ugljena utječe na približno 70 % cijene električne energije.

         6.   OCJENA

               (69)

               Ovom odlukom Komisija ocjenjuje jesu li društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva primile državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, vidjeti uvodnu izjavu 101., te, ako jesu, je li takva potpora mogla biti spojiva s unutarnjim tržištem, vidjeti uvodne izjave 102. do 105.

         6.1.   Postojanje državne potpore

               (70)

               Člankom 107. stavkom 1. Ugovora predviđa se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje iz državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povlašteni položaj i utječe na trgovinu među državama članicama nespojiva s unutarnjim tržištem.

               (71)

               Uvjeti utvrđeni člankom 107. stavkom 1. Ugovora kumulativni su pa je stoga, kako bi se neka mjera smatrala državnom potporom, potrebno da se istodobno ispune svi ti uvjeti.

         6.1.1.   Ocjena ekonomske prednosti

               (72)

               U smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, kako bi se utvrdilo je li društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva, kao rezultat sklapanja i provedbe predmetnih ugovora, omogućena ekonomska prednost koja inače nije dostupna pod tržišnim uvjetima, nužno je utvrditi koje su cijene za slične poslove vrijedile pod tržišnim uvjetima u Rumunjskoj u razdoblju između 2009. i 2011.

               (73)

               U tom pogledu, suprotno preliminarnom stajalištu iz Odluke o pokretanju postupka, na temelju ispitnog postupka vidljivo je da uvjeti i trajanja ugovora o opskrbi električnom energijom sklopljeni na OPCOM-PCCB-u nisu dovoljno slični onima iz predmetnih ugovora, što se posebno odnosi na trajanje i prilagođene bilateralno dogovorene uvjeta (uvodne izjave 18., 23., 24., 25., 39. i 40.). Na tržištima električne energije koja dobro funkcioniraju, imaju adekvatnu likvidnost i napredne alate koji omogućuju predvidljivost cijena za buduće isporuke, cijene na promptnom tržištu dobar su pokazatelj ili zamjena za tržišne cijene i mogu se iskoristiti kao referentna vrijednost za procjenu visina cijena u pojedinim ugovorima. Međutim, s obzirom na relativno visok udjel potražnje koji se u Rumunjskoj u 2009. i dalje namirivao po reguliranim tarifama, ograničenu likvidnost trgovinskih platformi OPCOM-a u razdoblju 2009. – 2011. i činjenicu da su burze električne energije kojima upravlja OPCOM bile proglašene relevantnim protumonopolskim tržištem koje je podvrgnuto zloupotrebi vladajućeg položaja (uvodne izjave 34.–40.), u ovome predmetu primjereno je za ocjenu moguće prisutnosti ekonomske prednosti u odnosu na tržišne cijene koristiti se drugim prikladnim referentnim vrijednostima, a ne cijenama na OPCOM PCCB-u.

               (74)

               Međutim, u tom pogledu, sličnost cijena s onima koje su platili kupci koji nisu društvo Hidroelectrica ili obrazloženje koje se temelji na troškovima, koje su pružili Rumunjska i korisnici (uvodne izjave 66. – 68.), nisu valjani pokazatelj da su predmetni uvjeti i cijene iz ugovora u skladu s tržišnim uvjetima.

               (75)

               Točnije, cijene koje je između 2009. i 2011. društvo Hidroelectrica plaćalo društvu Electrocentrale Deva bile su slične cijenama koje su plaćali ostali elektrodistributeri u državnom i privatnom vlasništvu koji su električnu energiju nabavljali od društva Electrocentrale Deva. Međutim, ta se nabava provodila između društva Electrocentrale Deva i elektrodistributera koji su električnu energiju prodavali kućanstvima i malim poduzećima na maloprodajnom tržištu po reguliranim cijenama i uvjetima (uvodna izjava 34.). Društvo Hidroelectrica električnu je energiju na veleprodajnom tržištu nabavljalo za preprodaju na malo na konkurentnom tržištu industrijskim potrošačima i/ili gospodarskim subjektima, a na tom tržištu cijene i količine nisu bile regulirane i kupci su mogli ne kupovati od skupih prodavatelja, kao što su društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva, i odabrati jeftinijeg opskrbljivača, neovisno o njegovim troškovima proizvodnje. Zbog toga, čak i ako su cijene bile slične te pod pretpostavkom da se prodajom koju su ostvarivala društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva na uređenom tržištu omogućavao povrat troškova, cijene koje su elektrodistributeri plaćali društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva nisu usporedive i ne mogu biti valjana referentna vrijednost za cijene koje je društvo Hidroelectrica plaćalo na konkurentnom slobodnom tržištu.

               (76)

               Isto tako, obrazloženjem troškova koje su dali društvo Termoelectrica, društvo Electrocentrale Deva i nadležna tijela Rumunjske objašnjava se samo zbog čega su cijene po kojima su društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva mogla prodavati bez gubitaka bile visoke. Tim se obrazloženjem ne dokazuje da su te cijene bile u skladu s tržišnim cijenama utvrđenima pod konkurentnim uvjetima poput onih pod kojima je društvo Hidroelectrica trebalo sklopiti i provesti predmetne ugovore da bi se smatralo kako ti predmetni ugovori ne predstavljaju državnu potporu.

               (77)

               Kako bi se utvrdilo jesu li ugovorne cijene bile u skladu s tržišnim uvjetima u Rumunjskoj, primjereno je usporediti ih s prevladavajućim cjenovnim uvjetima iz drugih ugovora, bilateralno sklopljenih na slobodnom tržištu u isto vrijeme kada su sklopljeni i predmetni ugovori. Komisija se koristila podacima koje su osigurala nadležna tijela Rumunjske, smatrajući ih najboljim raspoloživim izvorom dokaza koji odražavaju tržišne uvjete u Rumunjskoj (uvodne izjave 42. – 45.). Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 45., nijedan dugoročni ugovor sklopljen ili na snazi u 2009. nema karakteristike predmetnih ugovora. Zbog toga je Komisija, kako bi referentnu vrijednost cijene procijenila na temelju ugovora o prodaji električne energije koji su vrijedili istodobno kada i predmetni ugovori u čitavom dotičnom razdoblju, provela ekonometrijsku analizu. Detaljan tehnički opis te ekonometrijske analize i njezinih rezultata naveden je u Prilogu.

               (78)

               U nedostatku i kao zamjena za nedvojbeni referentni izvor za utvrđivanje „tržišnih uvjeta”, kako bi se provjerilo jesu li cijene predviđene predmetnim ugovorima više od tržišnih, referentna vrijednost tržišnih cijena procijenjena je na temelju konzervativnih pretpostavki, odnosno obračunavanjem važnih odstupanja iznad procijenjene tržišne cijene. Na temelju tog konzervativnog pristupa Komisija je provela usporedbu cijena iz predmetnih ugovora s referentnom vrijednošću tržišne cijene za svaku godinu između 2009. i 2011. Ta je usporedba provedena na godišnjoj razini jer su se prodajne cijene iz predmetnih ugovora povećavale svake godine.

               (79)

               Tom se analizom pokazalo da su cijene koje je društvo Termoelectrica zaračunavalo društvu Hidroelectrica, na temelju referentnih vrijednosti cijena i u skladu s konzervativnim pretpostavkama, bile više od tržišnih cijena. Uzme li se na odgovarajući način u obzir činjenica da je usporedba transakcija na veleprodajnoj razini u slučaju predmetnih ugovora provedena s ugovorima na maloprodajnoj razini, doda li se 5 % maloprodajne marže, koju prosječno zaračunavaju gospodarski subjekti na rumunjskom tržištu, razlika u odnosu na tržišne cijene iznosila je 18,8 RON/MWh u 2010. i 19,8 RON/MWh u 2011. za društvo Termoelectrica odnosno 17,5 RON/MWh u 2010. i 13,9 RON/MWh u 2011.

               (80)

               Stoga je ekonometrijska analiza prvi pokazatelj da je predmetnim ugovorima društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva dana ekonomska prednost u odnosu na tržišne uvjete. Međutim, sama činjenica da su cijene iz predmetnih ugovora ocijenjene višima od referentnih vrijednosti cijena iz sličnih ugovora nije dovoljna kako bi se utvrdilo da neki tržišni subjekt ne bi na mjestu društva Hidroelectrica te ugovore sklopio i zadržao ih na snazi. Objektivni razlozi ipak mogu značiti da se samo na temelju visokih cijena ne može smatrati da prodavatelji električne energije ostvaruju ekonomsku prednost u odnosu na tržišne uvjete. Stoga je nužno konzistentnost rezultata ekonometrijske analize potvrditi dodatnim dokazima o cijenama višima od tržišnih uvjeta.

               (81)

               U tom pogledu primjereno je utvrditi je li ponašanje društva Hidroelectrica usporedivo s ponašanjem nekog privatnog gospodarskog subjekta u sličnoj situaciji („test subjekta u tržišnom gospodarstvu”/„MEOP”) (37). Komisija je stoga ocijenila bi li se privatni gospodarski subjekt, stavljen u sličnu situaciju, pri sklapanju i zadržavanju na snazi predmetnih ugovora ponašao na isti način kao društvo Hidroelectrica. U tom su kontekstu važne sljedeće okolnosti koje se odnose na sklapanje i provedbu predmetnih ugovora, opisane u uvodnim izjavama 82.–85. u nastavku.

               (82)

               Kao prvo, na dan sklapanja predmetnih ugovora na tržištu su društvu Hidroelectrica bili dostupni drugi jeftiniji izvori električne energije. Na primjer: u razdoblju 2008.–2009. društvo Nuclearelectrica nudilo je električnu energiju po cijeni od 153 RON/MWh, društvo Termoelectrica po cijeni od 227 RON/MWh, a društvo Electrocentrale Deva po cijeni od 230 RON/MWh (38).

               (83)

               Kao drugo, društvo Hidroelectrica moglo je električni energiju koju je nabavilo od društava Termoelectrica i Electrocentrale Deva prodavati trećoj strani samo uz gubitak. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama 46. i 47., maloprodajne cijene društva Hidroelectrica na slobodnom tržištu bile su znatno niže od tih veleprodajnih nabavnih cijena, a najviša cijena po kojoj je društvo Hidroelectrica preprodalo električnu energiju na tržištu izravno sklopljenih ugovora u 2010. iznosila je 190 RON/MWh, dok je kupovna cijena za društvo Termoelectrica bila 230 RON/MWh, odnosno 234 RON/MWh za društvo Electrocentrale Deva. Iz toga proizlazi kako je, temeljem tih cijena, svaki pojedini MWh nabavljen od društava Termoelectrica i Electrocentrale Deva društvo Hidroelectrica preprodala uz gubitak.

               (84)

               U tom pogledu ispitnim se postupkom nije dalo nikakvo objašnjenje zbog čega je društvo Hidroelectrica pristalo na nabavu čitave proizvodnje elektrane društva Termoelectrica Paroseni (uvodna izjava 24.). Preuzeta obveza kupnje čitave proizvodnje neke elektrane u razdoblju od deset godina snažan je pokazatelj da društvu Hidroelectrica nisu bili potrebni ugovori kako bi ispoštovalo svoje vlastite obveze iz ugovora o opskrbi. To je dodatno potvrdila Rumunjska (uvodna izjava 63.). Suprotno tome, upravitelji trgovačkih društava Termoelectrica (uvodna izjava 20.) i Electrocentrale Deva (uvodna izjava 21.) kao razlog zbog kojega društvo Hidroelectrica treba sklopiti predmetne ugovore odgovornom su Ministru naveli potrebu za podupiranjem skupog i nekonkurentnog poslovanja tih dvaju trgovačkih društava i rudnika ugljena koji su ih opskrbljivali.

               (85)

               Međutim, ako javna poduzeća pri sklapanju poslova uzimaju u obzir potporu trgovačkim društvima ili sektorima u poteškoćama, zbog razloga socijalne ili gospodarske politike koji nisu njihov komercijalni interes, i prihvate takve poslove pod uvjetima koje obični tržišni operater ne bi prihvatio, tada se može smatrati kako prihvaćeni uvjeti, kao što su u ovome predmetu nabavne cijene društva Hidroelectrica, donose drugoj stranci ili strankama nepravednu ekonomsku prednost, čime se ispunjava jedan od uvjeta za primjenu članka 107. stavka 1. Ugovora.

               (86)

               Iz toga slijedi kako se sklapanjem i održavanjem predmetnih ugovora na snazi društvo Hidroelectrica nije ponašalo kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. U skladu s time, tim se testom ujedno kvalitativno potvrđuje rezultat ekonometrijske analize koji je pokazao da su predmetnim ugovorima društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva ostvarila ekonomsku prednost koja im inače ne bi bila dostupna pod tržišnim uvjetima.

               (87)

               Podaci koje su dostavila nadležna tijela Rumunjske nisu obuhvaćali dugoročne ugovore s potpuno istim uvjetima s obzirom na količinu i trajanje predmetnih ugovora. U nedostatku nedvojbene referentne vrijednosti potrebne za utvrđivanje „tržišnih uvjeta” Komisija je ugovorne cijene koje je plaćalo društvo Hidroelectrica usporedila, na godišnjoj osnovi, s najvišim cijenama koje su se u Rumunjskoj primjenjivale između 2009. i 2011. u dugoročnim maloprodajnim ugovorima koje je dodjeljivala Rumunjska (vidjeti uvodne izjave 42. do 45.).

               (88)

               Ta se usporedba temelji na konzervativnim pretpostavkama da su društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva mogle umjesto svojih predmetnih ugovora s društvom Hidroelectrica sklopiti nekoliko ugovora s drugim kupcima na tržištu koji su nudili najviše cijene. Ta je usporedba vrlo konzervativna: umjesto da se za tržišnu cijenu uzme prosjek, medijan ili uobičajena vrijednost iz sličnih poslova, za tržišnu cijenu uzeta ja najviša cijena iz nekoliko poslova koji nisu bili potpuno usporedivi. S obzirom na izostanak homogenosti tih poslova i postojanje mogućih čimbenika ili nepravilnosti koji mogu pridonijeti objašnjenju razina cijena dogovorenih u poslovima s najvišim cijenama, a koja je uzeta kao referentna vrijednost, taj je pristup povoljan za korisnika jer se njime dobivena prednost potencijalno može umanjiti. Ponderirane prosječne cijene za količine električne energije koje su društva Electrocentrale Deva i Termoelectrica doista isporučila društvu Hidroelectrica između 2009. i 2011. (uvodna izjava 32.) bile su sljedeće:

                           (U RON/MWh)

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                                       A)

                                       Cijena društva Electrocentrale Deva

                           230,2

                           234,0

                           234,0

                                       B)

                                       Ponderirana prosječna tržišna cijena

                           241,9

                           224,2

                           229,6

                           Razlika A–B

                           < 0

                           9,8

                           4,4

                           (U RON/MWh)

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                                       A)

                                       Cijena društva Termoelectrica

                           227,4

                           230,0

                           234,4

                                       B)

                                       Ponderirana prosječna tržišna cijena

                           229,0

                           213,4

                           220,1

                           Razlika A–B

                           < 0

                           16,6

                           14,3

               (89)

               Kada se prosječne cijene koje je društvo Hidroelectrica platilo društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva usporede u okviru tih konzervativnih pretpostavki, i dalje je vidljivo da su više od najviših cijena u 2010. i 2011., čime se potvrđuju nalazi ekonometrijske analize. Cijene koje je društvo Termoelectrica naplaćivalo društvu Hidroelectrica bile su za 16,6 RON/MWh više od najviših cijena u 2010. odnosno za 14,3 RON/MWh u 2011., a cijene koje je društvo Electrocentrale Deva naplaćivalo društvu Hidroelectrica bile su za 9,8 RON/MWh više od najviših cijena u 2010. odnosno za 4,4 RON/MWh u 2011.

               (90)

               S obzirom na prethodno navedeno može se donijeti zaključak da su predmetnim ugovorima društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva stavljena u povoljniji položaj jer im je omogućena ekonomsku prednost koja nije bila dostupna pod tržišnim uvjetima.

               (91)

               Stoga je Komisija zaključila kako se društvo Hidroelectrica nije ponašalo kako bi se u istim okolnostima ponašao subjekt u tržišnom gospodarstvu, čime je društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva omogućena nepravedna ekonomska prednost.

         6.1.2.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

               (92)

               Kako bi se neka mjera smatrala potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, ona mora biti dodijeljena izravno ili neizravno iz državnih sredstava i mora biti pripisiva državi.

               (93)

               Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 11., društvo Hidroelectrica pod izravnom je kontrolom rumunjske države. Proizlazi da sredstva koja je izgubilo društvo Hidroelectrica iznosom odgovaraju državnim sredstvima koje je izgubila Rumunjska. Nadalje, Rumunjska imenuje direktore u nadzornom odboru društva. Štoviše, ti su direktori istodobno bili na političkim dužnostima u Ministarstvu koje kontrolira državni udjel u društvu Hidroelectrica.

               (94)

               Prema ustaljenoj sudskoj praksi, sposobnost države da kontrolira subjekte uključene u dodjelu mjera automatski ne podupire pretpostavku da se mjere tih subjekata mogu pripisati državi. U presudi u predmetu Stardust Marine Sud Europske unije objasnio je pojam pripisivosti državi odgovornosti za odluke koje uključuju sredstva javnih poduzeća. Sredstva javnih poduzeća trebaju se smatrati državnim sredstvima, a mjere u vezi s njima smatraju se pripisivima državi ako provedbom svojeg dominantnog utjecaja nad tim poduzećem država može usmjeriti uporabu svojih sredstava (39).

               (95)

               Europski sud utvrdio je sljedeće pokazatelje za utvrđivanje pripisivosti državi: integriranje javnog poduzeća u strukture javne uprave; priroda njegovih aktivnosti; pravni status poduzeća; intenzitet nadzora koje javna tijela provode nad upravljanjem tog poduzeća ili bilo koji drugi pokazatelj uključivanja javnih tijela u donošenje mjera ili mala vjerojatnost njihova neuključivanja. U ovom se predmetu u obzir mora uzeti i područje primjene predmetnih ugovora, njihov sadržaj ili uvjeti koje oni sadržavaju.

               (96)

               Stoga je nužno ispitati moraju li se nadležna tijela Rumunjske na ovaj ili onaj način smatrati uključenima u sklapanje i zadržavanje predmetnih ugovora na snazi te u mijenjanje ugovornih cijena.

               (97)

               U tom pogledu Ministarstvo gospodarstva i trgovine bilo je aktivno uključeno u postupak donošenja odluka koje su se odnosile na sklapanje predmetnih ugovora i naknadne prilagodbe ugovornih cijena. Točnije, društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva primila su od Ministarstva gospodarstva i trgovine odobrenje za potpisivanje predmetnih ugovora s društvom Hidroelectrica, iz čega de facto proizlazi da je prevladavajući utjecaj nad potonjim naposljetku provela rumunjska država (uvodne izjave 19.–22.). To se dodatno potvrđuje činjenicom da je društvo Hidroelectrica odobrenje za prilagodbe cijena izravno tražilo od rumunjskog Ministarstva gospodarstva i trgovine (uvodne izjave 26.–31.).

               (98)

               Taj je izravan dokaz učvršćen gubitnom prirodom nabave društva Hidroelectrica i izostankom gospodarske logičke podloge za prihvaćanje obveze kupnje čitave proizvodnje elektrane društva Paroseni (uvodne izjave 84.–85.). Čini se da su predmetni ugovori motivirani osjetljivom financijskom situacijom dvaju drugih proizvođača u državnom vlasništvu te socijalnim aspektima proizvodnje ugljena (uvodne izjave 20.–21.). Naposljetku, ta tri proizvođača električne energije u državnom vlasništvu, kao i rudnici ugljena u državnom vlasništvu, bili su u vlasništvu i odgovornosti države od koje su društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva tražili rješenja za financiranje svojih tekućih poslovanja.

               (99)

               Prethodno navedenim potvrđuje se preliminarni stav koji je Komisija iznijela u Odluci o pokretanju postupka da predmetni ugovori i njihova provedba nisu bili razumne i samostalne poslovne odluke društva Hidroelectrica nego rezultat provođenja dominantnog utjecaja rumunjske države.

               (100)

               Zbog toga je Komisija zaključila kako postoje izravni dokazi da se sklapanje predmetnih ugovora i njihova provedba mogu pripisati rumunjskoj državi. Nadalje, s obzirom na to da su sklapanje i provedba predmetnih ugovora uključivali gubitak sredstava društva Hidroelectrica, koje je javno poduzeće, Komisija je zaključila da su te mjere dodijeljene iz državnih sredstava.

         6.1.3.   Selektivnost

               (101)

               Da bi se neka mjera smatrala državnom pomoći, ona mora biti specifična ili selektivna na način da stavlja u povoljniji položaj samo određena poduzeća ili proizvodnju određene robe.

               (102)

               Predmetni ugovori sklopljeni su s dvama utvrđenim opskrbljivačima, društvom Termoelectrica i društvom Electrocentrale Deva, te su svakom od njih omogućili nepravedne ekonomske prednosti. Ni jedan drugi opskrbljivač električnom energijom društva Hidroelectrica nije imao koristi od uvjeta sličnih onima predviđenima predmetnim ugovorima. Stoga su ekonomske prednosti koje proizlaze iz previsokih ugovornih cijena selektivne.

         6.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

               (103)

               Ako potpora koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala utjecaja na ta druga poduzeća. Točnije, narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora nastupa čim država dodijeli financijsku prednost nekom poduzeću u liberaliziranom sektoru u kojemu postoji ili bi moglo postojati tržišno natjecanje (40).

               (104)

               Društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva posluju na tržištu prodaje električne energije koje je otvoreno za tržišno natjecanje (uvodne izjave 35. – 38.). Svaka ekonomska korist omogućena tim poduzećima može im osigurati prednost nad drugim konkurentima koji takve cijene pod tržišnim uvjetima nisu mogli ostvariti. U dotičnom predmetu svrha potpore bila je u povoljniji položaj staviti proizvodnju električne energije iz ugljena, čime se moglo narušiti tržišno natjecanje među proizvođačima električne energije. Nadalje, rumunjsko tržište sada je (a bilo je i u trenutku nastanka navedenih činjenica) međupovezano s drugim državama članicama u koje se i izvozi električna energija (uvodna izjava 17.).

               (105)

               Komisija je u kontekstu prethodno navedenog zaključila da se predmetnim ugovorima moglo narušiti tržišno natjecanje i da su oni mogli utjecati na trgovinu među državama članicama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

         6.1.5.   Zaključak o postojanju državne potpore

               (106)

               Na temelju tvrdnji prethodno opisanih u uvodnim izjavama 72. – 105. Komisija je zaključila da u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora oba predmetna ugovora uključuju pružanje državne potpore društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva. Rumunjska nije poštovala obvezu mirovanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Stoga je predmetna državna potpora nezakonita.

         6.2.   Spojivost potpore

               (107)

               Budući da mjera koju je Rumunjska provela za društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva predstavlja državnu potporu u smislu članka 107 stavka 1. Ugovora, njezina spojivost mora se ocijeniti u svjetlu iznimaka iz stavaka 2. i 3. tog članka.

               (108)

               U ovom predmetu potporom su se korisnicima osigurali tekući operativni prihodi koji nisu bili namijenjeni nikakvom posebnom ulaganju kojim bi se mogla poboljšati proizvodnja ili distribucija električne energije. Spojivost operativne potpore ove vrste s unutarnjim tržištem, u skladu s člankom 107. stavkom 2. ili 3. Ugovora mora se ocijeniti restriktivno, u skladu sa strogim uvjetima. Čini se da opetovana i dugotrajna operativna potpora koja je postojala tijekom dvije godine nije bila nužna, niti je pridonijela ikakvim jasnim ciljevima od zajedničkog interesa Unije. Nije utvrđena ni razmjernost potpore. Nadalje i u svakom slučaju, u skladu s ustaljenom praksom Europskog suda državi članici prepušta se da se pozove na moguće osnove za spojivost i da dokaže da su uvjeti za takvu spojivost ispunjeni (41).

               (109)

               Nadležna tijela Rumunjske nisu se pozvala ni na kakve moguće osnove na temelju kojih se predmetna državna potpora mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, niti je Komisija utvrdila ikakve moguće temelje spojivosti.

               (110)

               Komisija u svjetlu prethodno navedenoga smatra da predmetna državna potpora, provedena predmetnim ugovorima, nije spojiva s unutarnjim tržištem.

         6.3.   Povrat

               (111)

               U skladu s Ugovorom i ustaljenom sudskom praksom Suda Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da ona nije spojiva s unutarnjim tržištem (42). Sud je isto tako dosljedno bio mišljenja da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije. (43) U tom kontekstu, Sud je utvrdio da je taj cilj postignut onog trenutka kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni kao nezakonita potpora i tako izgubi prednost koju je imao u odnosu na svoje tržišne konkurente te se ponovo uspostavi stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (44).

               (112)

               U skladu sa sudskom praksom, u članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (45) navodi se da „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od predmetne države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore […]”.

               (113)

               Stoga, s obzirom na to da predmetna državna potpora nije bila prijavljena Komisiji, čime je prekršen članak 108. Ugovora te je stoga treba smatrati nezakonitom, te s obzirom na to da je ta potpora ujedno i nespojiva s unutarnjim tržištem, ta se potpora mora vratiti kako bi se ponovo uspostavila situacija koja je postojala na tržištu prije njezine dodjele. Povratom bi se trebalo pokriti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnike, odnosno kada je potpora stavljena korisnicima na raspolaganje, pa sve do prestanka isporuka krajem 2011. (46), a na iznose koje je potrebno vratiti obračunava se kamata sve do učinkovitog povrata.

               (114)

               Iznosi povrata trebali bi biti jednaki razlici između godišnjeg prosjeka cijene po kojoj je društvo Hidroelectrica nabavljalo električnu energiju od društava Termoelectrica i Electrocentrale Deva, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 32., i najviše cijene postignute na tržištu svake godine, za ukupne količine koje su ta društva isporučila. Ta je razlika utvrđena u uvodnoj izjavi 89. Na temelju razlika u cijeni primjenjivih 1. siječnja 2010. i 1. siječnja 2011. na čitavo godišnje razdoblje, radi pojednostavljenja, tako dobiveni iznosi za povrat iznose 3 656 675 RON za društvo Electrocentrale Deva i 22 619 821 RON za društvo Termoelectrica. Alternativno, nadležna tijela Rumunjske mogu te iznose procijeniti na temelju stvarnih cijena unutar godine (npr. mjesečno, dvomjesečno) koje su naplaćivane društvu Hidroelectrica.

               (115)

               Bez obzira na to koja se od dvije spomenute metode njihova izračuna primijeni, tim se iznosima dodaju kamate na temelju rasporeda stvarnih mjesečnih isporuka električne energije društvu Hidroelectrica između 2009. i 2011., uzimajući u obzir razliku u odnosu na tržišne cijene iz uvodne izjave 89.

               (116)

               Nadalje, u svjetlu činjenica iz ovoga predmeta, prikladno je razmotriti trebaju li se, u slučaju da društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva ne mogu ispuniti obveze povrata, te obveze povrata proširiti na, odnosno provesti ih nad jednim subjektom ili više subjekata koji nisu društvo Termoelectrica ni društvo Electrocentrale Deva, na temelju pravnog sljedništva ili gospodarskog kontinuiteta s nekim drugim poduzećem koje nije društvo Termoelectrica ni društvo Electrocentrale Deva s kojim bi postojao gospodarski kontinuitet. U ustaljenoj sudskoj praksi sudova EU-a u tom je pogledu utvrđeno nekoliko kriterija koje, u kombinaciji ili pojedinačno, Komisija može uzeti u obzir kako bi se utvrdio gospodarski kontinuitet između dvaju različitih poduzeća (47).

         6.3.1.   Društvo Termoelectrica – gospodarski kontinuitet s CEH-om

               (117)

               Kao što je opisano u uvodnoj izjavi 52., trgovačko društvo Termoelectrica u postupku je likvidacije. U skladu s dobro ustaljenom sudskom praksom, činjenica da je neko trgovačko društvo nesolventno i da ne može otplatiti potporu nije razlog da ga se izuzme od obveze povrata. U takvim slučajevima ponovna uspostava prethodnog stanja i uklanjanje narušavanja tržišnog natjecanja može se u načelu postići unosom obveze koja se odnosi na otplatu potpore u popis obveza. (48) Ako nadležna državna tijela ne mogu povratiti čitav iznos potpore, unos te obveze može ispuniti obvezu povrata jedino ako stečajni postupak rezultira konačnim prekidom poslovanja predmetnog poduzeća (49). Međutim, ako je poduzeće koje je primilo nezakonitu potporu nesolventno te je osnovano kako bi se nastavili neki od poslova tog nesolventnog poduzeća, nastavkom tih poslova moglo bi se, ako predmetna potpora nije u potpunosti vraćena, nastaviti narušavanje tržišnog natjecanja do kojega je došlo zbog konkurentske prednosti koju je to trgovačko društvo imalo u odnosu na svoje tržišne konkurente. U skladu s time, ako takvo novoosnovano trgovačko društvo tu prednost zadrži, od njega se može tražiti da predmetnu potporu otplati (50). To bi, na primjer, bio slučaj kad bi se, prije likvidacije korisnika potpore, imovina koja je ostvarivala korist od potpore prenijela, kao tekuće poslovanje, na trgovačko društvo kći osnovano radi nastavka poslovanja korisnika (gospodarsko sljedništvo). Osim toga, ako je poduzeće korisnik spojeno s drugim poduzećem, a sva se njegova prava i obveze pritom prenesu na taj spojeni subjekt, obveze otplate potpore isto se tako prenose na potonjeg (pravno sljedništvo).

               (118)

               U ovom predmetu, u slučaju izostanka povrata čitavog iznosa potpore koja je koristila poslovanju društva Termoelectrica, potrebno je razmotriti postoji li gospodarski kontinuitet i/ili pravni kontinuitet između društva Termoelectrica i drugih trgovačkih društava.

               (119)

               Kada je riječ o gospodarskom kontinuitetu, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 48. i 51., u rujnu 2011. društvo Termoelectrica osnovalo je društvo kći Electrocentrale Paroseni na koje je prenijelo (unutar iste grupe u državnom vlasništvu) elektranu koja je u stvarnosti isporučivala količinu električne energije nabavljenu u skladu s predmetnim ugovorom s društvom Termoelectrica (uvodne izjave 48. – 65.), uključujući sva prava i obveze društva Termoelectrica koji proizlaze iz tog predmetnog ugovora, i nastavilo prodavati električnu energiju društvu Hidroelectrica u skladu s tim predmetnim ugovorom sve do listopada 2011. (kada je spojeno u CEH). Zbog toga je društvo Electrocentrale Paroseni od svojeg matičnog društva Termoelectrica preuzelo i nastavilo poslove koji su imali koristi od potpore. Stoga se ono mora smatrati gospodarskim slijednikom društva Termoelectrica.

               (120)

               Društvo Electrocentrale Paroseni zatim je u studenome 2012. spojeno s društvima Electrocentrale Deva i Electrocentrale Paroseni u novoosnovano trgovačko društvo CEH. Tim je spajanjem CEH preuzeo sva prava i obveze društva Electrocentrale Paroseni, koji je kao zasebni subjekt prestao postojati. Iz toga slijedi da između društva Electrocentrale Paroseni, koje je preuzelo poslove koji su imali koristi od predmetne potpore, i CEH-a, u koji je uključen 1. studenoga 2012. i koji je preuzeo sva njegova prava i obveze, postoji pravni kontinuitet.

               (121)

               Obveza povrata potpore dodijeljene društvu Termoelectrica mora se stoga proširiti na CEH.

         6.3.2.   Društvo Electrocentrale Deva – gospodarski kontinuitet s CEH-om

               (122)

               Kao što je opisano u uvodnoj izjavi 51., društvo Electrocentrale Deva koje je kao samostalni pravni subjekt u potpunosti imalo koristi od predmetne potpore, iako pod kontrolom društva Termoelectrica, kao samostalni pravni subjekt više ne postoji. Međutim, između društva Electrocentrale Deva, kao pravnog subjekta koji je imao koristi od predmetne potpore i CEH-a, u koji je uključen 1. studenoga 2012. i koji je preuzeo sva njegova prava i obveze, postoji pravni kontinuitet.

               (123)

               Nadalje, postojanje gospodarskog kontinuiteta između društva Electrocentrale Deva i CEH-a vidljivo je iz nekoliko elemenata, na primjer: i. kao posljedica spajanja društava Electrocentrale Deva i Electrocentrale Paroseni, novoosnovano trgovačko društvo CEH preuzelo je oba navedena društva počevši od kolovoza 2012., zajedno s njihovom operativnom imovinom i zaposlenicima; ii. glavna gospodarska djelatnost tog novoosnovanog trgovačkog društva CEH u 2012. bila je proizvodnja električne energije, jednako kao i u slučaju društva Electrocentrale Deva; iii. oba su trgovačka društva u potpunosti u državnom vlasništvu: kako je navedeno u uvodnoj izjavi 50., na dan kada su isporuke električne energije u skladu s predmetnim ugovorima prekinute, društvo Termoelectrica, poduzeće u potpunom državnom vlasništvu, imalo je u svojemu vlasništvu 100 % društava Electrocentrale Deva i Electrocentrale Paroseni; iv. novoosnovano trgovačko društvo CEH isto je tako u 100 %-tnom državnom vlasništvu.

               (124)

               U kontekstu prethodno navedenoga utvrđeno je postojanje pravnog i gospodarskog kontinuiteta između, s jedne strane, društva Electrocentrale Deva i društva Termoelectrica putem društva Electrocentrale Paroseni te, s druge strane, CEH-a. U tom se pogledu zamjenom duga za kapital na temelju neovisne ocjene prijenosa dionica, što je prethodilo spajanju društava Electrocentrale Deva i Electrocentrale Paroseni u CEH (uvodna izjava 50.) ne prekida kontinuitet između ta tri predmetna poduzeća. Trgovanje dionicama ne utječe na identitet korisnikâ potpora ni na koristi koje su od njih zadržane i prenesene bez obzira na identitet dioničar, a za koji je u ovom slučaju u konačnici ustanovljeno da je to bila rumunjska država prije 2011. i nakon spajanja s CEH-om. Iz toga slijedi da se obveze povrata koje se odnose na društva Electrocentrale Deva i Termoelectrica moraju proširiti na CEH.

         6.3.3.   Zaključak o povratu

               (125)

               Iznos potpore (bez kamata) koji se treba vratiti trebao bi u načelu iznositi 3 656 675 RON za društvo Electrocentrale Deva i 22 619 821 RON za društvo Termoelectrica. U kontekstu pravnog i gospodarskog kontinuiteta utvrđenog između društva Electrocentrale Deva, društva Termoelectrica i CEH-a, obveza na povrat sredstava od obaju korisnika mora se proširiti na CEH.

         7.   ZAKLJUČAK

               (126)

               Predmetni ugovori koje je društvo Hidroelectrica sklopilo s društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva sadržavali su u 2010. i 2011. povlaštene tarife za električnu energiju kojima su potonja poduzeća stavljena u povoljniji položaj. One su činile državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Rumunjska je tu potporu provela nezakonito, što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora. Ta potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Predmetne državne potpore koje su načelno iznosile 3 656 675 RON za društvo Electrocentrale Deva i 22 619 821 RON za društvo Termoelectrica, u obliku povlaštene tarife za električnu energiju kojom su ta poduzeća stavljena u povoljniji položaj, a koje je nezakonito dodijelila Rumunjska i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora, nisu spojive s unutarnjim tržištem.
   Članak 2.
   Rumunjska mora od korisnika zatražiti povrat nespojivih potpora iz članka 1. Obveza povrata potpora proširena je na društvo CE Hunedoara.
   Na iznose koji se moraju vratiti obračunavaju se kamate u razdoblju od datuma kad su ti iznosi korisniku stavljeni na raspolaganje do stvarnog povrata tih iznosa.
   Obračun se vrši na temelju složene kamate, u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004 (51).
   Članak 3.
   Povrat potpora iz članka 1. stupa na snagu odmah i odmah proizvodi učinak.
   Rumunjska osigurava provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od datuma obavijesti o ovoj Odluci.
   Članak 4.
   U roku od dva mjeseca od obavijesti o ovoj Odluci Rumunjska dostavlja sljedeće podatke:

               —

               ukupan iznos (glavnica i kamata na iznos povrata) koji svaki korisnik treba vratiti,

               —

               detaljan opis mjera koje su već poduzete i koje se planiraju poduzeti radi provedbe ove odluke, uključujući i dokaz da je nalog za povrat upisan u postupak likvidacije društva Termoelectrica kao potraživanje s odgovarajućim prioritetom,

               —

               u slučaju da društvo Termoelectrica ne može izvršiti nalog za povrat, nalog za likvidaciju trgovačkog društva Termoelectrica i dokaz o njegovu potpunom napuštanju tržišta,

               —

               dokumente kojima se dokazuje da je korisnicima dan nalog za otplatu potpore.

         Rumunjska izvješćuje Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 1. Na jednostavan zahtjev Komisije odmah dostavlja informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu provedbe ove Odluke. Isto tako, mora pružiti detaljne informacije o iznosima potpore i kamata za povrat koji su korisnici već vratili.
   Članak 5.
   Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2015.

            Za Komisiju

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  Odluka Komisije C(2012) 2552 završna verzija od 25. travnja 2012. u predmetu SA.33475, str. 46.

      (2)  SL C 395, 20.12.2012., str. 46.

      (3)  Uredba br. 1. od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385/58.).

      (4)  Svi članovi upravnog odbora društva Hidroelectrica, osim glavnog direktora društva Hidroelectrica i zastupnika društva Fondul Proprietatea (2010.), nalaze se na drugim položajima u raznim ministarstvima, a imenovani su odlukama Ministarstva gospodarstva i trgovine: i. u 2005.–2006.: osobni savjetnik u kabinetu ministra gospodarstva i trgovine; ravnatelj kabineta ministra za mala i srednja poduzeća; osobni savjetnik u kabinetu ministra u Ministarstvu javnih financija i osobni savjetnik u glavnom tajništvu vlade bili su članovi upravnog odbora društva Hidroelectrica; ii. u 2007. –2008. – nije poznato; iii. u 2009.: državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i trgovine bio je ujedno predsjednik upravnog odbora društva Hidroelectrica (2009.), dok su još jedan državni tajnik u Ministarstvu javnih financija i dva glavna direktora u Ministarstvu gospodarstva i trgovine isto tako bili članovi upravnog odbora društva Hidroelectrica; iv. u 2010.: tri osobna savjetnika u Ministarstvu gospodarstva i trgovine, jedan državni tajnik u Ministarstvu financija i jedan glavni direktor u Ministarstvu gospodarstva i trgovine bili su članovi upravnog odbora društva Hidroelectrica.

      (5)  Odluka suda u Bukureštu br. 22456/3/2012 od 26. lipnja 2012.

      (6)  Odluka suda u Bukureštu br. 6482 od 26. lipnja 2013.

      (7)  Energetski regulator, Godišnje izvješće za 2009, str. 15.

      (8)  Energetski regulator, Godišnje izvješće za 2011., str. 15.

      (9)  Na primjer, rudnici ugljena iz kojih se opskrbljuje društvo Termoelectrica, kao što je rudnik Paroseni, bili su uključeni u plan potpore do konačnog zatvaranja nekonkurentnih rudnika ugljena u Rumunjskoj koje je Komisija likvidirala odlukom od 22. veljače 2012. u predmetu SA.33033 – trgovačko društvo National Hard Coal.

      (10)  Energetski regulator, Godišnje izvješće za 2010., str. 12.

      (11)  Energetski regulator, Godišnje izvješće za 2011., str. 22.

      (12)  Isporuke su počele 2009.

      (13)  Ugovor s društvom Termoelectrica raskinut je 29. kolovoza 2012., a ugovor s društvom Electrocentrale Deva raskinut je 30. kolovoza 2012.

      (14)  Društvo Societatea Națională a Huilei, koje je nastalo odvajanjem (‚spin-off’) od navodno konkurentnih rudnika trgovačkog društva Nationala a Huilei također je 1. kolovoza 2013. uključeno u Complexul Energetic Hunedoara.

      (15)  Članak 25. Ugovora s društvom Electrocentrale Deva.

      (16)  Grupa 4 CET Paroseni – procjenjiva ugovorna količina za čitavo trajanje ugovora iznosi 940 GWh godišnje).

      (17)  Dopunom 1. od 22. ožujka 2009. utvrđena je cijena od 225 RON/MWh za 2009.; Dopunom 2. nepoznatog datuma utvrđena je cijena od 225 RON/MWh za 2009. i propisano je da cijene za 2010. i nadalje za čitavo trajanje ugovora utvrđuje ANRE; Dopunom 3. od 7. kolovoza 2009. utvrđena je cijena od 230 RON/MWh za 2009.; Dopunom 4. od 19. veljače 2010. utvrđena je cijena od 230 RON/MWh za razdoblje 1. siječnja – 31. ožujka 2010.; Dopunom 5. od 30. ožujka 2010. utvrđena je cijena od 230 RON/MWh za razdoblje 1. travnja – 31. prosinca 2010.; Dopunom 6. od 31. prosinca 2010. utvrđena je ista cijena kao i Dopunom 5. (230 RON/MWh do 31. siječnja 2011.); Dopunom 7. od 1. veljače 2011. utvrđena je cijena od 235 RON/MWh za razdoblje 1. veljače – 31. prosinca 2011.; Dopunom 8. od 22. rujna 2011. prvotni se opskrbljivač, društvo Termoelectrica iz izvornog ugovora, zamjenjuje društvom SC de Producere a Energieie Electrice si Termice Electrocentrale Paroseni SA.

      (18)  Vidjeti članak 14. Ugovora s društvom Electrocentrale Deva.

      (19)  Početna ugovorna cijena iznosila je 220,56 RON/MWh. Dopunom 1. od 1. kolovoza 2009. utvrđuje se cijena od 234 RON/MWh za 2009.; Dopunom 2. od 2. siječnja 2010. utvrđuje se cijena od 225,7 RON/MWh za razdoblje 1. siječnja – 30. lipnja 2010.; Dopunom 3. od 11. veljače 2010. utvrđuje se cijena od 234 RON/MWh za razdoblje 1. siječnja – 31. ožujka 2010.; Dopunom 4. od 1. travnja 2010. utvrđuje se cijena od 234 RON/MWh za razdoblje 1. travnja – 31. prosinca 2010.; Dopunom 5. od 1. veljače 2011. utvrđuje se cijena od 234 RON/MWh za razdoblje 1. veljače – 31. prosinca 2011.

      (20)  Za društvo Termoelectrica: Dopunom 1. od 20. ožujka 2009. utvrđuje se cijena za 2009., na temelju odluke ANRE-a; Dopunom 2. od 1. lipnja 2009. utvrđuje se cijena za 2009. te se utvrđuje da od 2010. nadalje ugovorne cijene za elektranu Paroseni utvrđuje ANRE.
   Za društvo Electrocentrale Deva: Dopunom 2. od 7. siječnja 2009. cijena je prilagođena temeljem odluke ANRE-a.

      (21)  Za društvo Termoelectrica: Dopunom 3. od 1. kolovoza 2009. poziva se na dopis br. II/11096/31.7.2009. koji je odobrio državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za 2009.; Dopunom 4. od 11. veljače 2010. poziva se na dopis br. II/11672/11.2.2010. koji je odobrio Ministar gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za razdoblje 1. siječnja – 31. ožujka 2010.; Dopunom 5. od 1. travnja 2010. poziva se na dopis br. II/11877/29.3.2010. koji je odobrio Ministar gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za razdoblje 1. travnja – 31. prosinca 2010.; Dopunom 6. od 1. siječnja 2011. poziva se na isti dopis br. II/11877/29.3.2010. koji je odobrio Ministar gospodarstva i trgovine i zadržava se na snazi cijena za razdoblje 1. siječnja – 31. prosinca 2011.; Dopunom 7. od 1. veljače 2011. poziva se na dopis br. 6547/21.1.2011. koji je odobrio Ministar gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za razdoblje 1. veljače – 31. prosinca 2011.
   Za društvo Electrocentrale Deva: Dopunom 1. od 1. kolovoza 2009. poziva se na dopis br. II/11096/31.7.2009. koji je odobrio državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za 2009.; Dopunom 3. od 11. veljače 2010. poziva se na dopis br. II/11674/11.2.2010. koji je odobrio Ministar gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za razdoblje 1. siječnja – 31. ožujka 2010.; Dopunom 4. od 1. travnja 2010. poziva se na dopis br. II/11878/29.3.2010. koji je odobrio Ministar gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za razdoblje 1. travnja – 31. prosinca 2010.; Dopunom 5. od 1. veljače 2011. poziva se na dopis br. 6547/21.1.2011. koji je odobrio Ministar gospodarstva i trgovine i utvrđuje se cijena za razdoblje 1. veljače – 31. prosinca 2011.

      (22)  Prema podacima koje je Rumunjska dostavila 11. rujna 2013. i 20. veljače 2015., isporuke električne energije prekinute su u skladu s Ugovorima krajem 2011. Stoga u 2012. nije bilo isporuka.

      (23)  Pod upravljanjem OPCOM-a tek od srpnja 2011.

      (24)  Odluka Komisije od 5. ožujka 2014., o primjeni članka 102. Ugovora kojim se nameću novčane kazne u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora o EZ-u (SL L 1, 4.1.2003., str. 1.) u predmetu AT.39 984 „Rumunjska burza električne energije/OPCOM”.

      (25)  Taj skup podataka obuhvaćao je sljedeće podatke: identitet prodavatelja i kupca, vrsta ugovora, datum stupanja na snagu, datum isteka te količina, profil opskrbe i ponderirana prosječna cijena za svaku godinu od 2009. do 2011.

      (26)  Odluke Komisije od 25. travnja 2012. C (2012) 2516 završna verzija, u predmetu SA.33623 (SL C 189, 29.6.2012., str. 3.), C(2012) 2517, završna verzija, u predmetu SA.33624, (SL C 268, 5.9.2012., str. 21.), C(2012) 2542, završna verzija, u predmetu SA.33451, (SL C 395, 20.12.2012., str. 5.) i C(2012) 2556, završna verzija, u predmetu SA.33581 (SL C 395, 20.12.2012., str. 34.).

      (27)  Podaci koje je Rumunjska dostavila 3. rujna 2014.

      (28)  Podaci koje je Rumunjska dostavila 20. veljače 2015.

      (29)  Objavljeno u Službenom listu br. 700 od 4. listopada 2011.

      (30)  Likvidacija odobrena odlukom opće skupštine od 12. ožujka 2012.

      (31)  Vidjeti bilješku 27.

      (32)  Dostupno samo na rumunjskom jeziku na sljedećoj stranici: http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf – str. 213.

      (33)  Podaci koje je Rumunjska dostavila 11. rujna 2013.

      (34)  Vidjeti Prilog 1. podacima koje je Rumunjska dostavila 11. rujna 2013.

      (35)  Za Ugovor s društvom Termoelectrica.

      (36)  Za Ugovor s društvom Electrocentrale Deva.

      (37)  Vidjeti, npr., predmet C-305/89, Italija protiv Komisije („Alfa Romeo”) [1991.], ECR I-1603, stavci 18. i 19.; predmet T-16/96, Cityflyer Express protiv Komisije [1998.], ECR II-757, stavak 51.; spojene predmete T-129/95, T-2/96 i T-97/96, Neue Maxhutte Stahlwerke i Lech-Stahlwerke protiv Komisije [1999.], ECR II-17, stavak 104.; spojene predmete T-268/08 i T-281/08, Land Burgenland i Austrija protiv Komisije [2012.], ECR II-0000, stavak 48.

      (38)  Izvješće koje je izdao sudski administrator društva Hidroelectrica – http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf – dostupno samo na rumunjskom jeziku – str. 212.

      (39)  Predmet C-482/99, Francuska Republika protiv Komisije (Stardust Marine) [2002.], ECR I-4397.

      (40)  Alzetta, stavci 141. do 147.; Altmark Trans.

      (41)  Predmet C-364/90, Italija protiv Komisije [1993.], ECR I-2097, stavak 20.

      (42)  Vidjeti predmet C-70/72, Komisija protiv Njemačke [1973.], ECR 813, stavak 13.

      (43)  Vidjeti spojene predmete C-278/92, C-279/92 i C-280/92, Španjolska protiv Komisije [1994.], ECR I-4103, stavak 75.

      (44)  Vidjeti predmet C-75/97, Belgija protiv Komisije [1999.], ECR I-3671, stavci 64. i 65.

      (45)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

      (46)  Isporuke električne energije prekinuo je prije raskida Ugovora sudski administrator društva Hidroelectrica krajem kolovoza 2012.

      (47)  T-123/09 Ryanair protiv Komisije, EU:T2012:164, točke 155.–156., T-415/05, T416/05 i T-423/05, Helenska Republika, Olimpiakes Aerogrammes AE i Olimpiaki Aeroporia AE protiv Komisije, EU:T:2010:386, točka 135. i C-287/12 P, Ryanair Ltd protiv Komisije, EU:C 2013:395, točke 101. do 107.

      (48)  Predmet 277/00 SMI [2004.] ECR I-4355, stavak 85.; predmet 52/84, Komisija protiv Belgije [1986.], ECR 89, stavak 14.; predmet C-142/87, Tubemeuse [1990.] ECR I-959, stavci 60.–62.

      (49)  Predmet C-610/10, Komisija protiv Španjolske („Magefesa”) [2012.], objavljeno u elektroničkim zbornicima sudske prakse (zbornici suda – općenito), stavak 104. i citirana sudska praksa.

      (50)  Predmet C-610/10, Komisija protiv Španjolske („Magefesa”), stavak 106.

      (51)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u, SL L 140, 30.4.2004., str. 1., s naknadnim izmjenama.

      PRILOG

         OCJENA EKONOMSKE PREDNOSTI – EKONOMETRIJSKA ANALIZA

         Razlog i opis ekonometrijske analize

      Cilj ekonometrijske analize koju je pokrenula Komisija stvaranje je referentne vrijednosti cijena za ugovore koji su predmet ispitnog postupka na temelju regresijske analize provedene na ugovorima iz skupa podataka koji nisu predmet u ispitnom postupku, koristeći se značajkama tih ugovora. U prvom koraku regresijske analize omogućuje se izrada referentne vrijednosti cijena s obzirom na značajke ugovora iz skupa podataka („predviđanja u uzorku”). U drugom koraku rezultati regresijske analize koriste se za predviđanje referentne vrijednosti cijena za ugovore koji su predmet u ispitnom postupku uzimajući u obzir značajke tih ugovora („predviđanja izvan uzorka”). U regresijskoj analizi odstupanje u cijenama među ugovorima iz skupa podataka objašnjava se sljedećim značajkama: kupljena količina i godišnje indikatorske varijable (1).
      Ekonometrijska analiza temelji se na načelu postojanja niza čimbenika koji utječu na cijene, npr. količine. Bilo bi pogrešno uspoređivati cijene iz različitih ugovora, a ne uzeti u obzir te čimbenike. Stoga je razlog ove kvantitativne analize sljedeći: uzimajući u obzir neke vanjske čimbenike, cijene iz različitih ugovora postaju lakše usporedive. Bez normiranja moglo bi se učinkovito uspoređivati samo potpuno jednake ugovore.
      Ova empirijska analiza nije usmjerena na procjenu uzročno-posljedične veze između cijena i nekih vanjskih čimbenika. Na primjer, pri procjeni uzročno-posljedične veze između pojedinih čimbenika i cijena bilo bi potrebno uzeti u obzir rizik endogenosti, odnosno rizik da zbog izostavljenih varijabli ili simultane pristranosti na samu uzročnu varijablu (npr. količine) utječe varijabla o kojoj se raspravlja (npr. cijena). Svrha ove kvantitativne analize „normiranje” je cijena iz različitih ugovora kako bi ih se učinilo međusobno lakše usporedivima. To je normiranje potrebno kada nema potpuno jednakih ugovora i značajki nabave.
      U regresijskoj analizi obuhvaćene su glavne značajke bilateralnih ugovora o kojima je riječ:

                  —

                  uključivanje varijable količine u regresiju obuhvaća činjenicu da su cijene općenito niže kad su kupljene količine veće (2),

                  —

                  uključivanje godišnjih indikatorskih varijabli obuhvaća vremensku dimenziju i moguće promjene tržišnih uvjeta u različitim godinama.

            U pogledu prvog koraka empirijske analize, rezultati regresijske analize ugovora iz skupa podataka navedeni su u tablici 1. u nastavku.
      U pogledu drugog koraka empirijske analize, Komisija je utvrdila referentnu vrijednost za svaku godinu i zatim ispitala odnos ugovora i te referentne vrijednosti, kako bi zaključila jesu li cijene koje je naplatilo društvo Hidroelectrica bile niže ili više od modela referentne vrijednosti cijena. Sljedeći koraci detaljno opisuju metodologiju korištenu za utvrđivanje referentne vrijednosti:

                  Prvo, za svaki ugovor koji je predmet ispitnog postupka izračunava se odstupa li i koliko stvarna cijena svake godine od odgovarajuće referentne vrijednosti cijena izračunane na temelju regresije i značajki ugovora;

                  Drugo, određuje se ugovor s najvećim odstupanjem prema gore („MUD”– most-upward-diverging contract) (3); riječ je o ugovoru iz skupa podataka, a promatrana cijena iz tog ugovora najviše odstupa od vlastite odgovarajuće referentne vrijednosti cijena (u apsolutnom iznosu). Izbor ugovora MUD kojim se omogućuje veći raspon odstupanja nego središnjom procjenom referentne vrijednosti cijena opravdan je, bez obzira na to što je konzervativan; prvo, ekonometrijskim modelom ne objašnjava se 100 % promatrane cijene u skupu podataka, a jedina procjena referentne vrijednosti cijena izvedena je u intervalu pouzdanosti i stupnja pogreške manjeg ili većeg od procjene; drugo, na stvarnom tržištu postoje odstupanja cijena od jedine moguće cijene; ugovorom MUD, koji proizlazi iz tržišnih ugovora (vidjeti uvodne izjave 42. do 45.), omogućuju se kvantificirani podaci o mogućem opsegu takvih odstupanja i pruža tržišni raspon oko izračunane referentne vrijednosti cijena;

                  Treće, razlika u cijeni iz ugovora MUD koristi se za odvajanje promatranih cijena viših od referentne vrijednosti cijena od ugovora s cijenama nižima od referentne vrijednosti cijena:

                              —

                              ako je promatrana cijena iz ugovora viša od odgovarajuće referentne vrijednosti cijena te ako je razlika u cijeni iz tog ugovora veća od razlike u cijeni iz ugovora MUD (4), smatra se da taj ugovor, prima facie, nije u skladu s tržišnim uvjetima,

                              —

                              u suprotnome, smatra se da je ugovor u skladu s tržišnim uvjetima;

            U tablici u nastavku prikazani su detaljni rezultati regresijske analize skupa podataka. Regresijom se objašnjava 36 % odstupanja u podacima. Predviđanja koeficijenata navedena u tablici u nastavku koriste se u drugoj fazi kako bi se predvidjela „referentna vrijednost” cijena za ugovore koji su predmet ispitnog postupka (predviđanja izvan uzorka), s pretpostavkom da postoje i maloprodajni ugovori, kao što su ugovori iz skupa podataka.

         Rezultati ekonometrijske analize

         Tablica 1.

         Regresijska analiza

                  Source

                  SS

                  df

                  MS

                              Number of obs

                              =

                              137

                              F(5,131)

                              =

                              14,73

                              Prob > F

                              =

                              0,0000

                              R-squared

                              =

                              0,3598

                              Adj R-squared

                              =

                              0,3354

                              Root MSE

                              =

                              23,937

                  Model

                  4218,7868

                  5

                  8436,95736

                  Residual

                  75057,7748

                  131

                  572,960113

                  Total

                  117242,562

                  136

                  862,077659

                  Average price RON ~ h

                  Coef.

                  Std. Err.

                  t

                  P > |t|

                  [95 % Conf. Interval]

                  Annual quantity GWh

                  – ,0114518

                  ,0078662

                  – 1,46

                  0,148

                  – ,027013

                  ,0041094

                  year

                  2008

                  26,39286

                  6,212094

                  4,25

                  0,000

                  14,10385

                  38,68186

                  2009

                  44,00499

                  6,668892

                  6,60

                  0,000

                  30,81234

                  57,19765

                  2010

                  32,16928

                  6,525077

                  4,93

                  0,000

                  19,26112

                  45,07744

                  2011

                  49,21547

                  6,458884

                  7,62

                  0,000

                  36,43826

                  61,99268

                  _cons

                  153,9978

                  5,159037

                  29,85

                  0,000

                  143,792

                  164,2036

            U sljedećim tablicama prikazani su rezultati empirijske analize za koje se upotrebljava regresijska analiza navedena u tablici 1. kada se za svaku godinu odabiru ugovori MUD, na temelju razlike u razinama cijena (u RON/MWh) između procijenjene cijene iz svakog ugovora i odgovarajuće promatrane cijene iz svakog od njih. U tablicama 2. i 3. u nastavku navedene su razlike među cijenama ugovornih kupovina društva Hidroelectrica za svaku godinu (tj. razdoblje 2009. – 2011.) u odnosu na simuliranu referentnu vrijednost cijena za dva društva koja su predmet u ispitnom postupku.
      U 2009. razlika u cijenama ugovora MUD, odnosno ugovora iz skupa podataka s najvećom razlikom između promatrane cijene i odgovarajuće procijenjene cijene, s razlikom u cijeni procijenjenom na 69,73 RON/MWh. Promatrana cijena ni iz jednog od dva ugovora koja je društvo Hidroelectrica sklopilo s društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva nije viša od procijenjene cijene za te ugovore s razlikom u cijeni većom od 69,73 RON/MWh (vidjeti tablicu 2.).
      U 2010. procijenjena razlika u cijenama iz ugovora MUD iznosi 45,36 RON/MWh. Promatrane cijene iz oba ugovora koja je društvo Hidroelectrica sklopilo s društvima Termoelectrica i Electrocentrale Deva više su od procijenjenih cijena za te ugovore, s razlikom u cijeni većom od 45,36 RON/MWh, odnosno razlika u ugovoru s društvom Termoelectrica iznosi 53,05 RON/MWh, a za ugovor s društvom Electrocentrale Deva 51,37 RON/MWh (vidjeti tablicu 2.).
      U 2011. procijenjena razlika u cijenama iz ugovora MUD iznosila je 30,12 RON/MWh. Promatrane cijene iz oba ugovora koja je društvo Hidroelectrica sklopilo s društvima Termoelectrica, odnosno Electrocentrale Deva iznad su procijenjenih cijena za te ugovore, s razlikom u cijeni višom od 30,12 RON/MWh, tj. razlika u ugovoru s društvom Termoelectrica iznosi 38,62 RON/MWh te 32,64 RON/MWh za ugovor s društvom Electrocentrale Deva (vidjeti tablicu 2.).

         Tablica 2.

         Analiza ugovora u relevantnom razdoblju 2009.–2011.

                  (u RON/MWh)

                  TERMOELECTRICA

                  2009.

                  2010.

                  2011.

                  Promatrana cijena

                  227,40

                  230,00

                  234,40

                  Predviđena cijena

                  187,69

                  176,95

                  195,78

                  Razlika (promatrana cijena – predviđena cijena)

                  39,71

                  53,05

                  38,62

                  MUD

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Razlika promatrana cijena – predviđena cijena + MUD

                  < MUD

                  7,69

                  8,50

                  ELECTROCENTRALE DEVA

                  2009.

                  2010.

                  2011.

                  Promatrana cijena

                  230,20

                  234,00

                  234,00

                  Predviđena cijena

                  192,28

                  182,63

                  201,54

                  Razlika (promatrana cijena – predviđena cijena)

                  37,92

                  51,37

                  32,46

                  MUD

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Razlika promatrana cijena – predviđena cijena + MUD

                  < MUD

                  6,01

                  2,34

            Prethodno navedeni rezultati upućuju na to da su cijene koje je društvo Hidroelectrica platilo društvima Termoelectrica odnosno Electrocentrale Deva u 2010. i 2011. više od razumne referentne vrijednosti cijena utvrđene u ugovorima iz skupa podataka. Međutim uspoređeni su maloprodajni ugovori (svi ugovori iz skupa podataka) s veleprodajnim ugovorima koje je društvo Hidroelectrica sklopilo s društvima Electrocentrale Deva, odnosno Termoelectrica. Drugim riječima, simulirana referentna vrijednost cijena uključuje maloprodajne troškove koji nisu proizašli iz ta dva ugovora te su stoga simulirane referentne vrijednosti cijena više od odgovarajućih veleprodajnih cijena. Kako bi se u obzir uzela ta razlika, prijeko je potrebno od apsolutne vrijednosti ugovora MUD (5) oduzeti maloprodajnu maržu od 5 %. Rezultati su prikazani u tablici u nastavku te dalje potvrđuju cijene više od tržišne referentne vrijednosti cijena u 2010. i 2011. za dva dobavljača:

         Tablica 3.

         Analiza ugovora s oduzimanjem trgovačke marže od 5 %u relevantnom razdoblju 2009.–2011.

                  (u RON/MWh)

                  TERMOELECTRICA

                  2009.

                  2010.

                  2011.

                  Promatrana cijena

                  227,40

                  230,00

                  234,40

                  Predviđena cijena

                  187,69

                  176,95

                  195,78

                  Razlika (promatrana cijena – predviđena cijena)

                  39,71

                  53,05

                  38,62

                  MUD

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Razlika promatrana cijena – ((predviđena cijena + MUD) – 5 %)

                  < MUD

                  18,81

                  19,80

                  ELECTROCENTRALE DEVA

                  2009.

                  2010.

                  2011.

                  Promatrana cijena

                  230,20

                  234,00

                  234,00

                  Predviđena cijena

                  192,28

                  182,63

                  201,54

                  Razlika (promatrana cijena-predviđena cijena)

                  37,92

                  51,37

                  32,46

                  MUD

                  69,73

                  45,36

                  30,12

                  Razlika promatrana cijena – ((predviđena cijena + MUD) – 5 %)

                  < MUD

                  17,41

                  13,92

            Zaključno, ekonometrijskom analizom pokazano je da su cijene iz ugovora za društva Termoelectrica i Electrocentrale Deva više od tržišnih cijena. Međutim, s obzirom na širok raspon nesigurnosti koji nije obuhvaćen modelom, zaključak ekonometrijske analize treba nadopuniti dodatnim gospodarskim podacima o tome jesu li ponašanje društva Hidroelectrica i/ili ostali podaci iz ugovora u skladu s tržišnim uvjetima.

         (1)  Varijable trajanja ugovora i profil potrošnje kupca, definirani u skupu podataka nisu uključeni jer statistički nisu važni.

         (2)  Prethodnom obradom podataka odbačena su tri godišnja podatka o ugovorima koji odgovaraju unutargrupnoj prodaji društva ALRO u razdoblju 2009.–2011. jer su vjerojatno odražavali drugačije tržišne uvjete od onih koji prevladavaju u bilateralnim pregovorima o ugovorima između dobavljača i nezavisnog kupca, na čemu je naglasak u ovom slučaju.

         (3)  Regresija se temelji na 137 opažanja individualnih podataka o ugovorima u razdoblju 2009.–2011.

         (4)  Početni ugovor MUD za 2011. odgovara unutargrupnoj prodaji društva OMV Petrom. S obzirom na to da takva unutargrupna prodaja, kao ona društva Alro (vidjeti bilješku 2.), vjerojatno odražava drugačije tržišne uvjete od onih koji prevladavaju u bilateralnim pregovorima o ugovorima između dobavljača i nezavisnog kupca, na čemu je naglasak u ovom slučaju, umjesto nje upotrebljava se sljedeći MUD.

         (5)  Na temelju srednje vrijednosti maloprodajne marže trgovaca u Rumunjskoj, KPMG Report for Energy Holdings (Izvješće o energetskom sektoru), svibanj 2014., dodatak 3., str. 53.