title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/38 od 15. siječnja 2021. o utvrđivanju zajedničkog pristupa za elemente potvrda o krajnjem korisniku u kontekstu izvoza malog i lakog oružja i pripadajućeg streljiva

text:
                  18.1.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 14/4

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2021/38
         od 15. siječnja 2021.
         o utvrđivanju zajedničkog pristupa za elemente potvrda o krajnjem korisniku u kontekstu izvoza malog i lakog oružja i pripadajućeg streljiva
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     U svojim zaključcima od 16. rujna 2019. u vezi s preispitivanjem Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (1) Vijeće se obvezuje razmotriti donošenje odluke o potvrdama o krajnjem korisniku za izvoz malog i lakog oružja (SALW) i pripadajućeg streljiva.

                     (2)

                     U Zajedničkom stajalištu 2008/944/ZVSP navodi se da se dozvole za izvoz izdaju samo na osnovi pouzdanog prethodnog poznavanja krajnjeg korištenja u zemlji krajnjeg odredišta. U Zajedničkom stajalištu 2008/944/ZVSP također se navodi da se pritom uobičajeno zahtijeva temeljito provjerena potvrda o krajnjem korisniku ili odgovarajuća dokumentacija i/ili neki oblik službenog odobrenja koje je izdala zemlja krajnjeg odredišta.

                     (3)

                     Zajedničkim pristupom kontroli krajnjih korisnika u pogledu SALW-a i pripadajućeg streljiva širom Unije smanjit će se rizik od preusmjeravanja, stvoriti ravnopravni uvjeti i povećati jasnoća za obrambenu industriju i njezine klijente u pogledu relevantnih zahtjeva.

                     (4)

                     U ažuriranom Priručniku za provedbu Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP koji je Vijeće potvrdilo 16. rujna 2019. navedene su najbolje prakse u području potvrda o krajnjem korisniku.

                     (5)

                     U Strategiji EU-a protiv nezakonitog vatrenog oružja, malog i lakog oružja i pripadajućeg streljiva donesenoj 19. studenoga 2018. Vijeće se obvezuje razmotriti donošenje odluke o potvrdama o krajnjem korisniku za izvoz SALW-a uzimajući u obzir rad Organizacije za europsku sigurnost i suradnju u tom pogledu.

                     (6)

                     Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/979 (2) podupire se razvoj međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom kojim bi se omogućilo neovisno potvrđivanje ili certificiranje usklađenosti s otvorenim međunarodnim standardima za sigurno i zaštićeno upravljanje nacionalnim zalihama SALW-a i streljiva.

                     (7)

                     U skladu s člankom 21. stavkom 3. drugim podstavkom Ugovora o Europskoj uniji, Unija osigurava koherentnost među različitim područjima svojeg vanjskog djelovanja. U tom pogledu Vijeće uzima u obzir, između ostalog, svoju Uredbu (EZ) br. 428/2009 (3) te uredbe (EU) br. 258/2012 (4) i (EU) 2019/125 (5) Europskog parlamenta i Vijeća.

                     (8)

                     U zaključcima Vijeća o stajalištu EU-a u pogledu borbe protiv nezakonite trgovine malim i lakim oružjem s obzirom na Treću revizijsku konferenciju za preispitivanje provedbe Akcijskog programa UN-a u vezi s malim i lakim oružjem (SALW), koje je Vijeće donijelo 28. svibnja 2018., poziva se na promicanje primjene potvrda o krajnjem korisniku u okviru kontrole izvoza SALW-a.

                     (9)

                     U Akcijskom programu Ujedinjenih naroda (UN) za sprečavanje, suzbijanje i iskorjenjivanje nezakonite trgovine malim i lakim oružjem u svim njegovim aspektima, koji je donesen 20. srpnja 2001., države sudionice obvezuju se donijeti i provesti odgovarajuće zakone, propise i administrativne postupke kako bi osigurale učinkovitu kontrolu izvoza i provoza SALW-a, uključujući upotrebu autentificiranih potvrda o krajnjem korisniku te učinkovite pravne i provedbene mjere.

                     (10)

                     U Ugovoru o trgovini oružjem, koji je Opća skupština UN-a donijela 2. travnja 2013., navodi se da država izvoznica nastoji spriječiti preusmjeravanje prijenosa konvencionalnog oružja, prema potrebi, procjenjivanjem sudionika u izvozu, zahtijevanjem dodatne dokumentacije, potvrda i jamstva, neodobravanjem izvoza ili drugim odgovarajućim mjerama.

                     (11)

                     U Programu održivog razvoja UN-a do 2030. potvrđuje se da je suzbijanje nezakonite trgovine SALW-om potrebno za ostvarenje mnogih ciljeva održivog razvoja, uključujući one koji se odnose na mir, pravdu i snažne institucije, smanjenje siromaštva, gospodarski rast, zdravlje, rodnu ravnopravnost i sigurne gradove. Stoga su se u cilju održivog razvoja 16.4. tog Programa sve države UN-a obvezale da će znatno smanjiti nezakonite financijske tokove i nezakonite tokove oružja.

                     (12)

                     U programu UN-a za razoružanje naslovljenom „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, predstavljenom 24. svibnja 2018., glavni tajnik UN-a pozvao je na rješavanje prekomjernoga gomilanja konvencionalnog oružja i nezakonite trgovine njime.

                     (13)

                     Neovlašteni ponovni izvoz i dalje je izvor preusmjeravanja SALW-a i pripadajućeg streljiva na nezakonito tržište.

                     (14)

                     Potvrde o krajnjem korisniku važan su element za uspostavu učinkovitih kontrola krajnjih korisnika i smanjenje rizika od nepoželjnog preusmjeravanja SALW-a i pripadajućeg streljiva. Međutim, takve potvrde nisu zamjena za prethodnu cjelovitu procjenu rizika koja se provodi od slučaja do slučaja pri odlučivanju hoće li se ili ne izdati dozvola za izvoz,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Svrha je ove Odluke pomoći u sprečavanju preusmjeravanja malog i lakog oružja (SALW) i pripadajućeg streljiva krajnjim korisnicima ili uporabama za koje nije namijenjeno, dogovorom o zajedničkim elementima za potvrde o krajnjem korisniku u kontekstu provedbe zajedničkih pravila Unije kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme.

            Članak 2.
            Ova se Odluka primjenjuje na trajni izvoz SALW-a te njihovih sastavnih dijelova, dodataka i streljiva, kako je navedeno u Prilogu.

            Članak 3.
            Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

                        1.

                        „krajnji korisnik” znači krajnji primatelj i vlasnik izvezene robe poznat u trenutku zahtjeva za dozvolu za izvoz, u skladu s ugovornim odredbama transakcije;

                        2.

                        „izvoz” znači svaka otprema robe iz carinskoga područja Unije, uključujući otpremu robe za koju se zahtijeva carinska deklaracija te otprema robe nakon njenog smještaja u slobodnoj zoni u smislu Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6);

                        3.

                        „izvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili partnerstvo s boravištem ili poslovnim nastanom u Uniji koje podnosi ili u čije se ime podnosi zahtjev za dozvolu za izvoz, odnosno osoba ili partnerstvo koje u vrijeme prihvaćanja zahtjeva ima ugovor s primateljem u dotičnoj trećoj zemlji i ima potrebnu ovlast za odlučivanje o slanju robe izvan carinskog područja Unije. Ako takav ugovor nije sklopljen ili ako imatelj tog ugovora ne nastupa u vlastito ime, „izvoznik” znači osoba, subjekt ili tijelo koje ima potrebnu ovlast za odlučivanje o slanju robe izvan carinskog područja Unije. Ako na temelju tog ugovora korist od prava raspolaganja robom pripada osobi, subjektu ili tijelu s boravištem ili poslovnim nastanom izvan Unije, „izvoznik” znači ugovorna straka s boravištem ili poslovnim nastanom u Uniji.

            Članak 4.
            Za dozvolu države članice za izvoz robe iz članka 2. zahtijeva se temeljito provjerena potvrda o krajnjem korisniku ili odgovarajuća dokumentacija, koju je krajnji korisnik potpisao prije te dozvole.

            Članak 5.

               1.   Države članice zahtijevaju da se u potvrde o krajnjem korisniku iz članka 4. uključe sljedeći bitni elementi u pogledu identifikacije:

                           (a)

                           podaci o izvozniku (uključujući ime, adresu, tvrtku i, ako je dostupan, matični broj poduzeća);

                           (b)

                           podaci o krajnjem korisniku (uključujući ime, adresu, tvrtku i, ako je dostupan, matični broj poduzeća). U slučaju izvoza privatnom poduzeću koje preprodaje robu na lokalnom tržištu, to će se poduzeće smatrati krajnjim korisnikom za potrebe ove Odluke. To ne sprječava države članice da zahtjeve za dozvole koji se odnose na izvoz preprodavačima ocjenjuju drugačije od zahtjeva za dozvole koji se odnose na izvoz krajnjim korisnicima;

                           (c)

                           država krajnjeg odredišta;

                           (d)

                           opis robe uključujući, ako je dostupno, broj ugovora ili broj narudžbe;

                           (e)

                           ako je primjenjivo, količina ili vrijednost robe namijenjene izvozu;

                           (f)

                           potpis, ime i funkcija krajnjeg korisnika te, ako dotična država članica to smatra potrebnim, ime nadležnog državnog tijela u zemlji krajnjeg odredišta;

                           (g)

                           ako je primjenjivo, potvrda od strane relevantnih državnih tijela u skladu s nacionalnom praksom (uključujući datum, ime, funkciju i izvorni potpis službenika koji izdaje potvrdu);

                           (h)

                           datum izdavanja potvrde o krajnjem korisniku;

                           (i)

                           ako je primjenjivo, jedinstveni identifikacijski broj ili broj ugovora koji se odnosi na potvrdu o krajnjem korisniku;

                           (j)

                           naznaka o predviđenoj krajnjoj namjeni robe;

                           (k)

                           prema potrebi, pojedinosti o relevantnom brokeru (uključujući ime, adresu, tvrtku i, ako je dostupan, matični broj poduzeća).

               2.   Države članice zahtijevaju sljedeće bitne obveze krajnjeg korisnika u odnosu na robu obuhvaćenu potvrdom o krajnjem korisniku iz članka 4. koje treba uključiti u potvrde o krajnjem korisniku iz članka 4., njegovim potpisivanjem potvrde o krajnjem korisniku:

                           (a)

                           da se izvezena roba neće upotrebljavati u druge svrhe osim onih koje su navedene; i

                           (b)

                           da je svaki ponovni izvoz robe:

                                       i.

                                       izvan zemlje uvoznice ili prijenos skrbništva nad robom unutar zemlje uvoznice zabranjen; ili

                                       ii.

                                       ograničen na popis zemalja navedenih u potvrdi o krajnjem korisniku, ili da je svaki prijenos skrbništva nad robom unutar zemlje uvoznice ograničen na popis ili kategoriju subjekata navedenih u potvrdi o krajnjem korisniku; ili

                                       iii.

                                       izvan zemlje uvoznice ili prijenos skrbništva nad robom unutar zemlje uvoznice podliježe prethodnom pisanom odobrenju tijela države članice izvoznice. Država članica može odlučiti prenijeti ovlast za davanje takvog odobrenja na nadležna tijela zemlje uvoznice.

            Članak 6.
            Države članice mogu zahtijevati uključivanje sljedećih neobveznih elemenata u potvrdu o krajnjem korisniku iz članka 4.:

                        (a)

                        obveza krajnjeg korisnika da u slučaju gubitka ili krađe robe obuhvaćene potvrdom o krajnjem korisniku obavijesti državu članicu izvoznicu;

                        (b)

                        obveza krajnjeg korisnika da potvrdi primitak robe obuhvaćene potvrdom o krajnjem korisniku, uključujući njezinu točnu količinu;

                        (c)

                        obveza krajnjeg korisnika da predstavnicima države članice izvoznice omogući provjeru na licu mjesta izvezene robe nakon otpreme uključujući detaljne aranžmane za posjete radi provjere;

                        (d)

                        jamstva krajnjeg korisnika kojima se dokazuje njegova sposobnost za sigurno i zaštićeno upravljanje oružjem i streljivom, uključujući njegovu sposobnost za sigurno i zaštićeno upravljanje zalihama gdje će se roba skladištiti;

                        (e)

                        obveza krajnjeg korisnika u pogledu stavljanja izvan pogona viška vojne opreme, što uključuje:

                                    i.

                                    obvezu „novo za staro” - uništenje stare robe koja se zamjenjuje uvezenom robom; i/ili

                                    ii.

                                    obvezu „uništenje nakon stavljanja izvan pogona” - uništenja uvezene robe nakon stavljanja izvan pogona.

            Članak 7.
            Države članice vode evidenciju izdanih potvrda o krajnjem korisniku iz članka 4. u skladu s nacionalnim pravom i praksom.

            Članak 8.
            Kada to smatraju potrebnim, države članice provjeravaju vjerodostojnost potpisa na potvrdi o krajnjem korisniku i, ako je to relevantno, sposobnost potpisnika da preuzme obveze u ime krajnjeg korisnika. U slučaju sumnje u vjerodostojnost potvrde o krajnjem korisniku, države članice mogu je provjeriti na bilo koji način u skladu s nacionalnom praksom. Ako se vjerodostojnost potvrde o krajnjem korisniku ne može provjeriti, država članica ne smije izdati dozvolu.

            Članak 9.
            Ako država članica utvrdi prijevaru u vezi s potvrdom o krajnjem korisniku, njeno krivotvorenje ili kršenje, te informacije prosljeđuje ostalim državama članicama putem internetskog sustava COARM, uzimajući u obzir relevantne nacionalne okolnosti.

            Članak 10.
            Države članice razmjenjuju uzorke svojih formata potvrde o krajnjem korisniku, ako su dostupni, s ostalim državama članicama putem internetskog sustava COARM.

            Članak 11.
            Ova Odluka stupa na snagu 31. prosinca 2021.

            Sastavljeno u Bruxellesu 15. siječnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A.P. ZACARIAS

            (1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme, (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/979 od 7. srpnja 2020. o potpori razvoju međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom u skladu s otvorenim međunarodnim standardima (SL L 218, 8.7.2020., str. 1.).

            (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (SL L 134, 29.5.2009., str. 1.).

            (4)  Uredba (EU) br. 258/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o provedbi članka 10. Protokola Ujedinjenih naroda protiv nezakonite proizvodnje i trgovanja vatrenim oružjem, njegovim dijelovima i komponentama te streljivom, kojim se dopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta (Protokol UN-a o vatrenom oružju), utvrđivanju odobrenja za izvoz vatrenog oružja, mjera za uvoz i provoz vatrenog oružja, njegovih dijelova i komponenata i streljiva (SL L 94, 30.3.2012., str. 1.).

            (5)  Uredba (EU) 2019/125 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. siječnja 2019. o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (SL L 30, 31.1.2019., str. 1.).

            (6)  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (preinačena) (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

            PRILOG
            Ova Odluka primjenjuje se na sljedeće kategorije vojne opreme, ako su te kategorije uključene u kategorije ML1, ML2, ML3 i ML4 Zajedničkog popisa robe vojne namjene Europske unije.
            Sljedećim kategorijama ne prejudicira bilo kakva buduća međunarodno dogovorena definicija malog i lakog oružja (SALW) i može ih se dodatno pojasniti te se one mogu preispitati u svjetlu bilo koje buduće međunarodno dogovorene definicije SALW-a.
            Kategorije vojne opreme na koje se primjenjuje ova Odluka:

                        (a)

                        malo oružje:

                                    —

                                    jurišne puške;

                                    —

                                    poluautomatske puške i karabine, posebno konstruirane za vojnu uporabu;

                                    —

                                    revolvere i poluautomatske pištolje, posebno konstruirane za vojnu uporabu;

                                    —

                                    puškostrojnice;

                                    —

                                    kratke strojnice, uključujući automatske pištolje,

                        (b)

                        lako oružje:

                                    —

                                    teške strojnice;

                                    —

                                    topove, haubice i minobacače kalibra manjeg od 100 mm;

                                    —

                                    bacače granata;

                                    —

                                    netrzajne topove;

                                    —

                                    prijenosne rakete koje se ispaljuju s ramena te druge protutenkovske sustave i sustave za protuzračnu obranu koji ispaljuju projektile, uključujući MANPADS;

                        (c)

                        komponente, posebno konstruirane za kategorije opreme iz točki (a) i (b);

                        (d)

                        dodaci (kao što su noćni ciljnici, prigušivači pucnja itd.) posebno konstruirani za kategorije opreme iz točki (a) i (b);

                        (e)

                        streljivo izrađeno za ispaljivanje opremom iz točki (a) i (b).


               21.1.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 23/262

      P8_TA(2019)0161
      Neulaganje prigovora na delegirani akt o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata
      Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))
      (2021/C 23/50)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00791),

                  —

                  uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

                  —

                  uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 1. stavak 6. i članak 82. stavak 6.,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

                  A.

                  budući da delegirani akt sadrži važne izmjene kojima se osigurava da će Središnja banka Ujedinjene Kraljevine i javna tijela zadužena za upravljanje ili posredovanje pri upravljanju javnim dugom biti izuzeta od poravnanja i izvještajnih zahtjeva te zahtjeva u pogledu primjene tehnika smanjenja rizika na transakcije izvedenicama koje nisu obrađene putem poravnanja, navedenih u Uredbi (EU) br. 648/2012;

                  B.

                  budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju;

                  1.

                  izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji.

         (1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.


               21.1.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 23/588

      P8_TA(2019)0214
      Imenovanje Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
      Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu imenovanja predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))
      (Suglasnost)
      (2021/C 23/85)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir odabir Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, o čemu je 19. veljače 2019. odlučeno u Odboru nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (C8-0052/2019),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (1),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0146/2019),

                  A.

                  budući da je člankom 48. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 predviđeno da se predsjednik Europskog nadzornog tijela za bankarstvo imenuje na temelju zasluga, vještina, znanja o financijskim institucijama i tržištima te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu, nakon provedbe otvorenog selekcijskog postupka;

                  B.

                  budući da je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo 12. prosinca 2018. objavilo natječaj za radno mjesto predsjednika Nadzornog tijela; budući da je rok za podnošenje prijava bio 11. siječnja 2019.;

                  C.

                  budući da je Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 5. veljače 2019. usvojio uži popis kandidata za radno mjesto predsjednika Nadzornog tijela;

                  D.

                  budući da je 19. veljače 2019. Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo odabrao Joséa Manuela Campu za predsjednika Nadzornog tijela, o čemu je izvijestio Parlament;

                  E.

                  budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije kandidata kojeg je odabrao Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, posebno u odnosu na uvjete utvrđene člankom 48. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010;

                  F.

                  budući da je 26. veljače 2019. Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku održao saslušanje Joséa Manuela Campe na kojem je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora;

                  G.

                  budući da, unatoč brojnim pozivima koje je Europski parlament prilikom prethodnih imenovanja uputio u pogledu rodne ravnoteže pri podnošenju popisa kandidata, Parlament žali što su svi kandidati bili muškarci i traži da se taj zahtjev poštuje pri sljedećem imenovanju; budući da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža;

                  1.

                  odobrava imenovanje Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo na razdoblje od pet godina;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo i vladama država članica.

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.


               30.4.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 158/536

      P8_TA(2019)0408
      Broj međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim međuparlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i multilateralnim parlamentarnim skupštinama
      Odluka Europskog parlamenta od 17. travnja 2019. o broju međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (2019/2698(RSO))
      (2021/C 158/55)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

                  —

                  uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju i suradnji te druge sporazume koje je Europska unija sklopila s trećim zemljama,

                  —

                  uzimajući u obzir članke 212. i 214. Poslovnika,

                  A.

                  budući da želi ojačati parlamentarnu demokraciju ostvarujući neprestani međuparlamentarni dijalog;

                  1.

                  odlučuje kako slijedi o broju međuparlamentarnih izaslanstava i njihovih regionalnih grupacija:

                  (a)

                     Europa, zapadni Balkan i Turska

            Izaslanstva u:

                  —

                  Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Sjeverne Makedonije

                  —

                  Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Turske

            Izaslanstvo za sjevernu suradnju i za odnose sa Švicarskom i Norveškom te u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Islanda i Zajedničkom parlamentarnom odboru Europskog gospodarskog prostora (EGP)
      Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Srbije
      Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Albanije
      Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Crne Gore
      Izaslanstvo za odnose s Bosnom i Hercegovinom te Kosovom

                  (b)

                     Rusija i države Istočnog partnerstva

            Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Rusije
      Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru za pridruživanje između EU-a i Ukrajine
      Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru za pridruživanje između EU-a i Moldove
      Izaslanstvo za odnose s Bjelarusom
      Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru za partnerstvo EU-a i Armenije, Odboru za parlamentarnu suradnju EU-a i Azerbajdžana i Parlamentarnom odboru za pridruživanje između EU-a i Gruzije

                  (c)

                     Magreb, Mašrek, Izrael i Palestina

            Izaslanstva za odnose s:

                  —

                  Izraelom

                  —

                  Palestinom

                  —

                  državama Magreba i Unijom arapskog Magreba, uključujući Zajedničke parlamentarne odbore EU-a i Maroka, EU-a i Tunisa te EU-a i Alžira

                  —

                  državama Mašreka

                  (d)

                     Arapski poluotok, Irak i Iran

            Izaslanstva za odnose s:

                  —

                  Arapskim poluotokom

                  —

                  Irakom

                  —

                  Iranom

                  (e)

                     Sjeverna, Srednja i Južna Amerika

            Izaslanstva za odnose s/sa:

                  —

                  Sjedinjenim Američkim Državama

                  —

                  Kanadom

                  —

                  Saveznom Republikom Brazilom

                  —

                  državama Srednje Amerike

                  —

                  državama Andske zajednice

                  —

                  Mercosurom

            Izaslanstvo u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Meksika
      Izaslanstvo u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Čilea
      Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru Cariforuma i EU-a

                  (f)

                     Azija/Pacifik

            Izaslanstva za odnose s:

                  —

                  Japanom

                  —

                  Narodnom Republikom Kinom

                  —

                  Indijom

                  —

                  Afganistanom

                  —

                  državama Južne Azije

                  —

                  državama jugoistočne Azije i Zajednicom naroda jugoistočne Azije (ASEAN)

                  —

                  Korejskim poluotokom

                  —

                  Australijom i Novim Zelandom

            Izaslanstvo u odborima za parlamentarnu suradnju između EU-a i Kazahstana, EU-a i Kirgistana, EU-a i Uzbekistana, EU-a i Tadžikistana te za odnose s Turkmenistanom i Mongolijom

                  (g)

                     Afrika

            Izaslanstva za odnose s:

                  —

                  Južnom Afrikom

                  —

                  Panafričkim parlamentom

                  (h)

                     Multilateralne skupštine

            Izaslanstvo u Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a
      Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran
      Izaslanstvo u Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini
      Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Euronest
      Izaslanstvo za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a;

                  2.

                  odlučuje da se u parlamentarne odbore osnovane na temelju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu (SGP) imenuju isključivo članovi Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za razvoj, čime se osigurava vodeća uloga Odbora za međunarodnu trgovinu kao nadležnog odbora, te da bi dotični članovi trebali aktivno koordinirati svoj rad sa Zajedničkom parlamentarnom skupštinom AKP-a i EU-a;

                  3.

                  odlučuje da se u Parlamentarnu skupštinu Unije za Mediteran, Europsko-latinskoameričku parlamentarnu skupštinu i Parlamentarnu skupštinu Euronest imenuju isključivo članovi bilateralnih ili subregionalnih izaslanstava koje obuhvaća svaka skupština;

                  4.

                  odlučuje da se u Izaslanstvo za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a mogu imenuju isključivo članovi Pododbora za sigurnost i obranu;

                  5.

                  odlučuje da bi Konferencija predsjednika izaslanstava trebala sastaviti nacrt šestomjesečnog kalendara aktivnosti nakon savjetovanja s Odborom za vanjske poslove, Odborom za razvoj i Odborom za međunarodnu trgovinu; trebalo bi ga sastaviti tako da bude komplementaran sa šestomjesečnim kalendarom izaslanstava odbora koji sastavlja Konferencija predsjednika odbora, uzimajući u obzir i godišnji program rada Skupine za podršku demokraciji i koordinaciju izbora (DEG) kako bi se osigurao dosljedan pristup; zajednički nacrt šestomjesečnog kalendara aktivnosti zatim se podnosi Konferenciji predsjednika radi usvajanja; Konferencija predsjednika može izmijeniti predloženi nacrt kalendara u skladu s političkim događanjima te kako bi se osigurala usklađenost svih vanjskih aktivnosti Parlamenta;

                  6.

                  podsjeća na to da je samo službenim izaslanstvima, koje je za to ovlastila Konferencija predsjednika, dopušteno provođenje aktivnosti u ime Europskog parlamenta i zastupanje njegova stajališta;

                  7.

                  odlučuje da klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici imenuju stalne zamjenike koji djeluju u svakoj vrsti izaslanstva te da broj tih zamjenika ne smije prelaziti broj punopravnih članova koji predstavljaju klubove zastupnika ili nezavisne zastupnike;

                  8.

                  odlučuje da punopravni članovi stalnih međuparlamentarnih izaslanstava imaju pravo sudjelovati u međuparlamentarnim sjednicama izvan mjesta rada Parlamenta; ako punopravni član ne može putovati, može ga zamijeniti jedan od stalnih zamjenskih članova ili, ako zamjenski član nije dostupan, član međuparlamentarne skupštine koja obuhvaća to izaslanstvo, a kojeg je imenovao klub zastupnika kojem pripada punopravni član; ako član međuparlamentarne skupštine koja obuhvaća predmetno izaslanstvo nije dostupan, pravo sudjelovanja može se dodijeliti članovima Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj i Odbora za međunarodnu trgovinu;

                  9.

                  smatra da bi se prije međuparlamentarne sjednice s partnerom (parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje, zajednički parlamentarni odbor, parlamentarni odbor za pridruživanje, odbor za parlamentarnu suradnju, međuparlamentarna sjednica itd.) ili prije slanja izaslanstva trebalo održati blisko savjetovanje s relevantnim odborom ili odborima o mogućim političkim temama ili pitanjima koja se odnose na zakonodavnu kontrolu i o kojima bi izaslanstvo trebalo povesti raspravu na sjednicama s partnerima u dotičnoj zemlji;

                  10.

                  nastojat će u praksi osigurati da jedan ili više izvjestitelja ili predsjednika odbora također mogu sudjelovati u postupcima izaslanstava, zajedničkih međuparlamentarnih odbora, odbora za parlamentarnu suradnju i multilateralnih parlamentarnih skupština te odlučuje da predsjednik, na zajednički zahtjev izaslanstva i predmetnih predsjednika odbora, odobrava službena putovanja te vrste;

                  11.

                  odlučuje da će ova Odluka stupiti na snagu na prvoj sjednici devetog parlamentarnog saziva;

                  12.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje.


               4.5.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 165/20

      P9_TA(2019)0001
      Brojčani sastav odbora
      Odluka Europskog parlamenta od 3. srpnja 2019. o brojčanom sastavu stalnih odbora (2019/2689(RSO))
      (2021/C 165/05)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o ovlastima i nadležnostima stalnih odbora (1),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 206. Poslovnika,

                  1.

                  odlučuje odrediti brojčani sastav stalnih odbora i pododbora kako slijedi:

                              I.

                              Odbor za vanjske poslove: 71 član,

                              II.

                              Odbor za razvoj: 26 članova,

                              III.

                              Odbor za međunarodnu trgovinu: 41 član,

                              IV.

                              Odbor za proračune: 41 član,

                              V.

                              Odbor za proračunski nadzor: 30 članova,

                              VI.

                              Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku: 60 članova,

                              VII.

                              Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja: 55 članova,

                              VIII.

                              Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane: 76 članova,

                              IX.

                              Odbor za industriju, istraživanje i energetiku: 72 člana,

                              X.

                              Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača: 45 članova,

                              XI.

                              Odbor za promet i turizam: 49 članova,

                              XII.

                              Odbor za regionalni razvoj: 43 člana,

                              XIII.

                              Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj: 48 članova,

                              XIV.

                              Odbor za ribarstvo: 28 članova,

                              XV.

                              Odbor za kulturu i obrazovanje: 31 član,

                              XVI.

                              Odbor za pravna pitanja: 25 članova,

                              XVII.

                              Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove: 68 članova,

                              XVIII.

                              Odbor za ustavna pitanja: 28 članova,

                              XIX.

                              Odbor za prava žena i jednakost spolova: 35 članova,

                              XX.

                              Odbor za predstavke: 35 članova,
                              Pododbor za ljudska prava: 30 članova,
                              Pododbor za sigurnost i obranu: 30 članova.

                  2.

                  odlučuje, u pogledu Odluke Konferencije predsjednika od 30. lipnja 2019. o sastavu predsjedništava odborâ, da se predsjedništva odborâ mogu sastojati od najviše četvero potpredsjednika;

                  3.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

         (1)  SL C 482, 23.12.2016., str. 160.


               4.5.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 165/22

      P9_TA(2019)0002
      Izbor predsjednika Komisije
      Odluka Europskog parlamenta od 16. srpnja 2019. izboru za predsjednika Komisije (2019/2041(INS))
      (2021/C 165/06)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 17. stavak 7. prvi podstavak Ugovora o Europskoj uniji,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

                  —

                  uzimajući u obzir Izjavu br. 11 priloženu Završnom aktu međuvladine konferencije na kojoj je donesen Lisabonski ugovor,

                  —

                  uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća (EU) 2019/1136 od 2. srpnja 2019. (1), kojom se predlaže Ursula von der Leyen kao kandidatkinja za predsjednicu Komisije,

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu i svoje političke smjernice koje je predstavila Ursula von der Leyen tijekom plenarne sjednice 16. srpnja 2019.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 124. Poslovnika,

                  1.

                  Izabire Ursulu von der Leyen kao predsjednicu Komisije za mandat od 1. studenoga 2019. do 31. listopada 2024.;

                  2.

                  Nalaže svom predsjedniku da zatraži od Vijeća i Ursule von der Leyen da zajedničkom suglasnošću predlože kandidate za imenovanje članovima Komisije;

                  3.

                  Nalaže svom predsjedniku da proslijedi ovu odluku Europskom vijeću i Vijeću te izabranoj predsjednici Komisije.

         (1)  SL L 179 I, 3.7.2019., str. 2.


               4.5.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 165/23

      P9_TA(2019)0003
      Brojčani sastav međuparlamentarnih izaslanstava
      Odluka Europskog parlamenta od 17. srpnja 2019. o brojčanom sastavu međuparlamentarnih izaslanstava (2019/2719(RSO))
      (2021/C 165/07)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Odluku od 17. travnja 2019. o broju međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (1),

                  —

                  uzimajući u obzir članke 223. i 224. Poslovnika,

                  1.

                  odlučuje na sljedeći način utvrditi brojčani sastav niže navedenih međuparlamentarnih izaslanstava:

                              (a)

                              Europa, zapadni Balkan i Turska

                                          —

                                          Izaslanstva u:

                                          —

                                          Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Sjeverne Makedonije: 13 članova

                                          —

                                          Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Turske: 25 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo za sjevernu suradnju i odnose sa Švicarskom i Norveškom te u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Islanda i Zajedničkom parlamentarnom odboru Europskog gospodarskog prostora (EGP): 17 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru EU-a i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje: 15 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru EU-a i Albanije za stabilizaciju i pridruživanje: 14 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru EU-a i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje: 14 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo za odnose s Bosnom i Hercegovinom te Kosovom: 13 članova

                              (b)

                              Rusija i države Istočnog partnerstva

                                          —

                                          Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju EU-a i Rusije: 31 član

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru EU-a i Ukrajine za pridruživanje:16 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru EU-a i Moldove za pridruživanje: 14 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo za odnose s Bjelarusom: 12 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru za partnerstvo EU-a i Armenije, Odboru za parlamentarnu suradnju EU-a i Azerbajdžana i Parlamentarnom odboru EU-a i Gruzije za pridruživanje: 18 članova

                              (c)

                              Magreb, Mašrek, Izrael i Palestina

                                          —

                                          Izaslanstva za odnose s:

                                          —

                                          Izraelom: 18 članova

                                          —

                                          Palestinom: 18 članova

                                          —

                                          državama Magreba i Unijom arapskog Magreba, uključujući zajedničke parlamentarne odbore EU-a i Maroka, EU-a i Tunisa te EU-a i Alžira: 18 članova

                                          —

                                          državama Mašreka: 18 članova

                              (d)

                              Arapski poluotok, Irak i Iran

                                          —

                                          Izaslanstva za odnose s:

                                          —

                                          Arapskim poluotokom: 15 članova

                                          —

                                          Irakom: 7 članova

                                          —

                                          Iranom: 11 članova

                              (e)

                              Sjeverna, Srednja i Južna Amerika

                                          —

                                          Izaslanstva za odnose s/sa:

                                          —

                                          Sjedinjenim Američkim Državama: 63 člana

                                          —

                                          Kanadom: 16 članova

                                          —

                                          Saveznom Republikom Brazilom: 14 članova

                                          —

                                          državama Srednje Amerike: 15 članova

                                          —

                                          državama Andske zajednice: 12 članova

                                          —

                                          Mercosurom: 19 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Meksika: 14 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Čilea: 15 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru Cariforuma i EU-a: 15 članova

                              (f)

                              Azija/Pacifik

                                          —

                                          Izaslanstva za odnose s:

                                          —

                                          Japanom: 24 člana

                                          —

                                          Narodnom Republikom Kinom: 37 članova

                                          —

                                          Indijom: 23 člana

                                          —

                                          Afganistanom: 7 članova

                                          —

                                          državama južne Azije: 15 članova

                                          —

                                          državama jugoistočne Azije i Udruženjem država jugoistočne Azije (ASEAN): 26 članova

                                          —

                                          Korejskim poluotokom: 12 članova

                                          —

                                          Australijom i Novim Zelandom: 12 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u odborima za parlamentarnu suradnju EU-a i Kazahstana, EU-a i Kirgistana, EU-a i Uzbekistana, EU-a i Tadžikistana te za odnose s Turkmenistanom i Mongolijom: 19 članova

                              (g)

                              Afrika

                                          —

                                          Izaslanstva za odnose s:

                                          —

                                          Republikom Južnom Afrikom: 15 članova

                                          —

                                          Panafričkim parlamentom: 12 članova

                              (h)

                              Multilateralne skupštine

                                          —

                                          Izaslanstvo u Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a: 78 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran: 49 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini: 75 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Euronesta: 60 članova

                                          —

                                          Izaslanstvo za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a: 10 članova

                  2.

                  u pogledu Odluke Konferencije predsjednika od 11. srpnja 2019. o sastavu predsjedništava izaslanstava, odlučuje da se predsjedništva izaslanstava mogu sastojati od najviše dvaju potpredsjednika;

                  3.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

         (1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0408.


title: Odluka (EU) 2021/729 Europske središnje banke od 29. travnja 2021. o izmjeni Odluke (EU) 2017/2098 o postupovnim pitanjima u vezi s izricanjem korektivnih mjera zbog nepostupanja u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2021/18)

text:
                  5.5.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 157/5

         ODLUKA (EU) 2021/729 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 29. travnja 2021.
         o izmjeni Odluke (EU) 2017/2098 o postupovnim pitanjima u vezi s izricanjem korektivnih mjera zbog nepostupanja u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2021/18)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 2.,
         uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1., članak 22. i prvu alineju njegova članka 34. stavka 1.,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2014/28) (1), a posebno njezin članak 22. stavak 6.,
         budući da:

                     (1)

                     Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) utvrđuju se nadzorni zahtjevi koji se primjenjuju na sistemski važne platne sustave (SIPS-ovi). Upravitelji SIPS-ova osnovani u državama članicama europodručja moraju osigurati usklađenost SIPS-a kojim upravljaju s tim zahtjevima. Nadležna tijela imenovana za nadzor SIPS-ova moraju imati dostatne resurse i nadzorne ovlasti. To uključuje sposobnost nadležnog tijela da izriče korektivne mjere radi ispravljanja ili izbjegavanja ponavljanja neusklađenosti sa zahtjevima nadzora, kako je predviđeno u članku 22. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). Odluka (EU) 2017/2098 Europske središnje banke (ESB/2017/33) (2) donesena je u skladu s člankom 22. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) i njome se utvrđuju detaljna pravila i postupci za izricanje korektivnih mjera upraviteljima SIPS-a.

                     (2)

                     Uredba (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) nedavno je izmijenjena kako bi se uzelo u obzir da u posebnim i iznimnim okolnostima može biti korisno da ispunjavanje zahtjeva iz te Uredbe od strane SIPS-ova koji ispunjavaju kriterije utvrđene u njezinu članku 1. stavku 3. točki iii. nadziru dvije središnje banke Eurosustava - tj. nacionalna središnja banka i ESB - kao imenovana nadležna tijela, kako bi se iskoristilo znanje relevantne nacionalne središnje banke o i prethodno uspostavljen odnos s nadziranim subjektom, i kako bi se prepoznala uloga ESB-a u nadziranju takvih SIPS-ova.

                     (3)

                     Odluku (EU) 2017/2098 (ESB/2017/33) trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se pojasnio postupak za nametanje korektivnih mjera u slučaju kada su dvije središnje banke Eurosustava imenovane nadležnim tijelima u pogledu SPIS-a koji udovoljava kriterijima navedenim u članku 1. stavak 3. točka iii. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28).

                     (4)

                     Odluku (EU) 2017/2098 (ESB/2017/33) potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Izmjene
            Odluka (EU) br. 2017/2098 (ESB/2017/33) mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        članak 2. mijenja se kako slijedi:

                                    (a)

                                    umeće se sljedeći stavak 1.a:

                                       „1.a   Kada su dvije središnje banke Eurosustava određene kao nadležna tijela u odnosu na određeni SIPS za potrebe Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), i osim ako je drukčije izričito predviđeno u odluci u skladu s člankom 1. stavkom 2. te Uredbe kojom se relevantni platni sustav identificira kao SIPS, primjenjuju se sljedeća načela:

                                                   (a)

                                                   ovlasti i prava nadležnog tijela, kako je određeno u ovoj Odluci, može izvršavati bilo koja od dviju središnjih banaka Eurosustava koje su određene kao nadležna tijela ili ih zajedno mogu izvršavati obje središnje banke Eurosustava;

                                                   (b)

                                                   svaka obveza nadležnog tijela da postupi na propisan način ili poduzme određene radnje u vezi s danim postupkom da izrekne korektivnu mjeru kako je utvrđeno u ovoj Odluci, obveza je središnje banke Eurosustava koja pokreće zadani postupak ili, ako su obje središnje banke Eurosustava pokrenule zadani postupak kao zajednička imenovana nadležna tijela, tada je to obveza svake od njih;

                                                   (c)

                                                   dvije središnje banke Eurosustava određene kao nadležna tijela međusobno usklađuju sve interakcije s upraviteljem dotičnog SIPS-a i sve zahtjeve koji su upućeni upravitelju dotičnog SIPS-a;

                                                   (d)

                                                   svaka obveza upravitelja SIPS-a prema nadležnom tijelu u skladu s ovom Odlukom obveza je svake od dviju središnjih banaka Eurosustava koje su određene kao nadležna tijela, a odgovor na svaki zahtjev bilo koje od njih ili obje u skladu s ovom Odlukom dostavlja se svakoj od njih.”;

                        2.

                        u članku 6. dodaje se sljedeći stavak 4.:

                           „4.   Ako su ESB i NSB određeni kao nadležna tijela u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), odluku o uvođenju korektivnih mjera potvrđuje tijelo nadležno za donošenje odluka ESB-a ili NSB-a, ovisno o slučaju, koji je kao imenovano nadležno tijelo pokrenulo određeni postupak za izricanje korektivne mjere ili, ako su postupak pokrenula oba nadležna tijela zajedno, tijela nadležna za odlučivanje svakog od njih. U odluci se navodi rok u kojem odnosni upravitelj SIPS-a mora provesti korektivne mjere.“.

            Članak 2.
            Završna odredba
            Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 29. travnja 2021.

                  Za Upravno vijeće ESB-a

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  SL L 217, 23.7.2014., str. 16.

            (2)  Odluka (EU) 2017/2098 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o postupovnim pitanjima u vezi s izricanjem korektivnih mjera zbog nepostupanja u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2017/33) (SL L 299, 16.11.2017., str. 34.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2021/727 od 29. travnja 2021. o podnošenju, u ime Europske unije, prijedlogâ za izmjenu priloga A i B Minamatskoj konvenciji o živi u vezi s proizvodima kojima je dodana živa i proizvodnim procesima u kojima se upotrebljavaju živa ili živini spojevi

text:
                  5.5.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 155/23

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/727
         od 29. travnja 2021.
         o podnošenju, u ime Europske unije, prijedlogâ za izmjenu priloga A i B Minamatskoj konvenciji o živi u vezi s proizvodima kojima je dodana živa i proizvodnim procesima u kojima se upotrebljavaju živa ili živini spojevi
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Minamatsku konvenciju o živi („Konvencija”) Unija je sklopila Odlukom Vijeća (EU) 2017/939 (1) te je Konvencija stupila na snagu 16. kolovoza 2017.

                     (2)

                     Na temelju Odluke MC-1/1 o Poslovniku, koju je Konferencija stranaka Konvencije donijela na prvom sastanku, stranke Konvencije („stranke”) bi trebale na sve načine nastojati konsenzusom postići sporazum o svim važnim pitanjima.

                     (3)

                     U skladu s člankom 4. stavkom 8. i člankom 5. stavkom 10. Konvencije, Konferencija stranaka Konvencije trebala bi do 16. kolovoza 2022. preispitati priloge A i B Konvenciji, uzimajući u obzir prijedloge koje su stranke podnijele u skladu s člankom 4. stavkom 7. i člankom 5. stavkom 9. Konvencije, informacije koje je tajništvo Konvencije („tajništvo”) dostavilo u skladu s člankom 4. stavkom 4. i člankom 5. stavkom 4. Konvencije te dostupnost strankama tehnički i ekonomski izvedivih alternativa koje ne sadržavaju živu, pritom vodeći računa o rizicima i koristima za okoliš i zdravlje ljudi.

                     (4)

                     Unija je znatno doprinijela razradi odredaba Konvencije u vezi s proizvodima kojima je dodana živa i proizvodnim procesima u kojima se upotrebljavaju živa ili živini spojevi („procesi koji uključuju živu”) te relevantnom radu stručnjaka u razdoblju između sastanaka započetom na temelju Odluke MC-3/1, koju je Konferencija stranaka Konvencije donijela na svojem trećem sastanku.

                     (5)

                     Prilog II. Uredbi (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojim se Prilog A Konvenciji prenosi u pravo Unije obuhvaća dodatne proizvode kojima je dodana živa, a drugi proizvodi kojima je dodana živa podliježu zabrani stavljanja na unutarnje tržište u skladu sa zakonodavstvom Unije.

                     (6)

                     Prijedlozima o izmjeni Priloga A Konvenciji nastoji se proširiti njegovo područje primjene na dodatne proizvode kojima je dodana živa za koje bi se odredili datumi za postupno ukidanje ili mjere kojima se uređuje upotreba žive.

                     (7)

                     Prilog III. Uredbi (EU) 2017/852 kojim se Prilog B Konvenciji prenosi u pravo Unije obuhvaća više procesa koji uključuju živu i u njemu se utvrđuju datumi za postupno ukidanje svih dotičnih procesa.

                     (8)

                     Prijedlogom za izmjenu Priloga B Konvenciji nastoji se proširiti njegovo područje primjene uvođenjem datuma za postupno ukidanje procesa koji uključuje živu obuhvaćenog tim Prilogom.

                     (9)

                     U skladu s člankom 26. stavkom 2. i člankom 27. Konvencije, tajništvo bi strankama trebalo dostaviti tekst svake predložene izmjene najkasnije šest mjeseci prije sastanka Konferencije stranaka Konvencije na kojem se predlaže njezino usvajanje. Tajništvo bi ujedno trebalo dostaviti predloženu izmjenu potpisnicima Konvencije i, na znanje, depozitaru Konvencije. Budući da bi se četvrti sastanak Konferencije stranaka Konvencije trebao održati od 1. do 5. studenoga 2021., Unija bi do 30. travnja 2021. tajništvu trebala podnijeti svoje prijedloge za izmjenu priloga A i B Konvenciji,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Unija podnosi prijedloge za izmjenu priloga A i B Konvenciji kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Odluci.
            Komisija tajništvu dostavlja te prijedloge u ime Unije.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2017/939 od 11. svibnja 2017. o sklapanju, u ime Europske unije, Minamatske konvencije o živi (SL L 142, 2.6.2017., str. 4.).

            (2)  Uredba (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (SL L 137, 24.5.2017., str. 1.).

            PRILOG
            I.   PREDLOŽENE IZMJENE DIJELA I. PRILOGA A KONVENCIJI
            Unija predlaže dodavanje sljedećih unosa u dijelu I. Priloga A:

                           Proizvodi kojima je dodana živa

                           Datum nakon kojeg nije dopuštena proizvodnja, uvoz ili izvoz proizvoda (datum ukidanja)

                           „Okrugle plosnate baterije s cinkom i srebrovim oksidom, u kojima je sadržaj žive < 2 % i okrugle plosnate cink-zrak baterije, u kojima je sadržaj žive < 2 %

                           2023.

                           Halofosfatne fosforne linearne fluorescentne žarulje za opću rasvjetu

                           2023.

                           Sljedeći neelektronički mjerni uređaji:

                                       (a)

                                       ekstenzimetri koji se upotrebljavaju u pletizmografima

                                       (b)

                                       tenziometri

                           2023.

                           Sljedeći električni i elektronički mjerni uređaji:

                                       (a)

                                       pretvarači, odašiljači i senzori tlaka taljevine

                                       (b)

                                       živine vakuumske pumpe

                           2023.

                           Poliuretan, uključujući spremnike za nanošenje poliuretana

                           2023.”

            II.   PREDLOŽENE IZMJENE DIJELA II. PRILOGA A KONVENCIJI
            Unija predlaže dodavanje sljedećeg teksta u dio II. Priloga A:

                           „Do 1. siječnja 2024. stranke:

                                       i.

                                       osiguravaju da se zubni amalgam upotrebljava samo u obliku unaprijed doziranih kapsula (1);

                                       ii.

                                       stomatolozima zabranjuju upotrebu žive u rasutom obliku;

                                       iii.

                                       osiguravaju da upravitelji stomatoloških ustanova u kojima se upotrebljava zubni amalgam ili u kojima se uklanjaju ispune zubnim amalgamom ili zubi koji sadržavaju takve ispune opreme svoje ustanove separatorima amalgama razine učinkovitosti zadržavanja od 95 % (2) za zadržavanje i prikupljanje čestica amalgama, uključujući čestice koje se nalaze u iskorištenoj vodi;

                                       iv.

                                       više ne dopuštaju upotrebu zubnog amalgama pri stomatološkom liječenju mliječnih zuba, djece mlađe od 15 godina te trudnica ili dojilja, osim ako stomatolog na temelju posebnih zdravstvenih potreba pacijenta smatra da je to nužno.

            III.   PREDLOŽENE IZMJENE PRILOGA B KONVENCIJI
            Unija predlaže dodavanje sljedećeg unosa u dio I. Priloga B:

                           Proizvodni proces u kojem se upotrebljava živa ili živini spojevi

                           Datum ukidanja

                           „Proizvodnja poliuretana upotrebom katalizatora koji sadržavaju živu

                           2023.”

               (1)  Amalgamske kapsule poput onih opisanih u međunarodnim normama ISO 13897:2018 i 24234:2015 smatraju se prikladnima te ih stomatolozi mogu upotrebljavati.

               (2)  Sukladnost separatora amalgama temelji se na relevantnim međunarodnim normama, uključujući normu ISO 11143:2008.””


title: Odluka br. H11 od 9. prosinca 2020. u vezi s odgodom rokova, navedenih u člancima 67. i 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 te u Odluci br. S9, zbog pandemije bolesti COVID-19 (Tekst značajan za EGP i za Sporazum između EZ-a i Švicarske) 2021/C 170/04

text:
               6.5.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 170/4

      ODLUKAbr. H11

      od 9. prosinca 2020.
      u vezi s odgodom rokova, navedenih u člancima 67. i 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 te u Odluci br. S9, zbog pandemije bolesti COVID-19
      (Tekst značajan za EGP i za Sporazum između EZ-a i Švicarske)
      (2021/C 170/04)
      ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI,
      uzimajući u obzir članak 72. točku (a) Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1), u skladu s kojim je Administrativna komisija odgovorna za rješavanje svih administrativnih pitanja ili pitanja tumačenja koja proizlaze iz odredbi Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2),
      uzimajući u obzir članak 35. i članak 65. stavak 8. Uredbe (EZ) br. 883/2004 te članke 67. i 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009,
      uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije prema kojoj se može pozvati na višu silu ako se nepoštovanje pravnih obveza može pripisati okolnostima na koje se nije moglo utjecati, koje su bile neuobičajene i nepredvidive te čije se posljedice nisu mogle izbjeći unatoč dužnoj pažnji (usp. presudu Suda od 13. srpnja 1995., C-391/93, Perrotta, EU:C:1995:240),
      budući da:

                  (1)

                  Posljedice krize uslijed izbijanja bolesti COVID-19 na jedinstven su način pogodile države članice. Kriza znatno ometa uobičajene radne postupke u relevantnim institucijama u državama članicama te dovodi do izvanredne situacije u kojoj nisu mogući uobičajeni postupci nadoknade troškova.

                  (2)

                  Pri primjeni pravila o nadoknadi iz članaka 67. i 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 treba razmotriti jedinstvenost situacije.

                  (3)

                  S obzirom na to da je izbijanje bolesti COVID-19 dosad različito utjecalo na države članice i njihove nadležne institucije, a daljnji razvoj događaja je nepredvidiv, potrebno je kontinuirano pratiti situaciju. Ovu bi odluku, prema potrebi, trebalo na odgovarajući način izmijeniti, a između država članica mogu se sklopiti dodatni sporazumi,

            odlučila je:

                  1.

                  Svi rokovi za prijavu i namirenje potraživanja iz članaka 67. i 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 te Odluke br. S9 koji istječu u razdoblju od 1. veljače 2020. do 30. lipnja 2021., uključujući te datume, produljuju se za razdoblje od šest mjeseci.

                  2.

                  Ovom Odlukom zamjenjuje se Odluka br. H9 od 17. lipnja 2020. (3)

                  3.

                  Ova Odluka objavljuje se u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 10. prosinca 2020.

               Predsjednica Administrativne komisije

            Moira KETTNER

         (1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

         (2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

         (3)  SL C 259, 7.8.2020., str. 9.