title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/789 оd 18. svibnja 2015. o mjerama za sprečavanje unošenja u Uniju organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) i njegova širenja unutar Unije (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3415)

text:
               21.5.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 125/36

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/789
   оd 18. svibnja 2015.
   o mjerama za sprečavanje unošenja u Uniju organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) i njegova širenja unutar Unije

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3415)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 16. stavak 3. četvrtu rečenicu,
   budući da:

               (1)

               S obzirom na revizije koje je provela Komisija i na priopćenja talijanskih nadležnih tijela o novim izbijanjima, mjere predviđene Provedbenom odlukom Komisije 2014/87/EU (2) trebalo bi pojačati.

               (2)

               Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) (dalje u tekstu: „Agencija”) objavila je 6. siječnja 2015. znanstveno mišljenje o riziku za zdravlje bilja koji predstavlja organizam Xylella fastidiosa (Wells et al.) (dalje u tekstu: „navedeni organizam”) na području EU-a, uz utvrđivanje i ocjenu mogućnosti smanjenja rizika (3). U tom je mišljenju naveden popis biljnih vrsta osjetljivih na europske i izvaneuropske izolate navedenog organizma. Osim toga Agencija je 20. ožujka 2015. objavila znanstveno izvješće o kategorizaciji tog bilja namijenjenog sadnji, osim sjemena, prema riziku od unošenja navedenog organizma. U izvješću su kategorizirane biljne vrste za koje je dosad potvrđeno da su osjetljive na europske i izvaneuropske izolate navedenog organizma prirodnom zarazom, eksperimentalnom zarazom vektorom ili zarazom nepoznate vrste (dalje u tekstu: „navedeno bilje”). Taj je popis dulji od popisa iz Provedbene odluke Komisije 2014/497/EU (4). Stoga je primjereno ovu Odluku primijeniti na popis vrsta dulji od onoga na koji se primjenjuje Provedbena odluka 2014/497/EU. Međutim kako bi se osigurala proporcionalnost, neke bi se mjere trebale primjenjivati samo na biljne vrste osjetljive na europske izolate navedenog organizma (dalje u tekstu: „biljke domaćini”). Što se toga tiče, iako se u Mišljenju EFSA-e od 6. siječnja 2015. ističe nesigurnost u pogledu broja biljnih vrsta jer su istraživanja još u tijeku, rezultatima istraga koje su provela talijanska nadležna tijela potvrđeno je da određeno navedeno bilje može biti „biljka domaćin”.

               (3)

               Države članice trebale bi provesti godišnje preglede u cilju utvrđivanja prisutnosti navedenog organizma na svojim državnim područjima i trebale bi osigurati obaviještenost specijaliziranih subjekata o njegovoj mogućoj prisutnosti i mjerama koje treba poduzeti.

               (4)

               Kako bi se navedeni organizam iskorijenio i kako bi se spriječilo njegovo daljnje širenje u ostatak Unije, države članice trebale bi uspostaviti demarkirana područja koja se sastoje od zaraženog područja i sigurnosnog područja te primijeniti mjere iskorjenjivanja. S obzirom na trenutačnu situaciju u južnoj Italiji, zaraženo područje na demarkiranom području koje će uspostaviti talijanska nadležna tijela trebalo bi obuhvaćati najmanje cijelu pokrajinu Lecce. Kako bi se rizik od širenja navedenog organizma izvan demarkiranog područja [zaraženo područje] smanjio na najmanju moguću razinu, sigurnosno područje trebalo bi biti široko 10 kilometara.

               (5)

               U slučajevima izoliranih pojava navedenog organizma ne bi se trebalo zahtijevati uspostavljanje demarkiranog područja ako se navedeni organizam može ukloniti s bilja na kojemu je utvrđena njegova prisutnost. U takvim slučajevima trebalo bi odmah poduzeti mjere za utvrđivanje je li zaraženo i neko drugo bilje.

               (6)

               Uzimajući u obzir epidemiologiju navedenog organizma i rizik od daljnjeg širenja u ostatak Unije, sadnju biljaka domaćina u zaraženom području trebalo bi zabraniti, osim na mjestima koja su fizički zaštićena od unošenja navedenog organizma s njegovim vektorima. To je važno i radi sprečavanja zaraze biljaka domaćina navedenim organizmom unutar demarkiranog područja.

               (7)

               U pokrajini Lecceu navedeni organizam već je nastanjen. Ako je iz dokaza vidljivo da je u određenim dijelovima tog područja navedeni organizam prisutan već više od dvije godine i da više nije moguće iskorijeniti ga, nadležno službeno tijelo trebalo bi imati mogućnost primjene mjera sprečavanja širenja umjesto mjera iskorjenjivanja kako bi zaštitilo barem mjesta proizvodnje, bilje s posebnom kulturnom, društvenom ili znanstvenom vrijednošću te granicu s ostatkom područja Unije. Cilj mjera sprečavanja širenja trebalo bi biti smanjenje količine bakterijskog inokulata na tom području na najmanju moguću razinu i održavanje populacije vektora na najnižoj mogućoj razini.

               (8)

               Kako bi se osigurala učinkovita zaštita ostatka područja Unije od navedenog organizma, a uzimajući u obzir moguće širenje navedenog organizma prirodnim putem ili prijenosom u koji su uključeni ljudi, osim premještanjem navedenog bilja namijenjenog za sadnju, primjereno je uspostaviti područje nadzora odmah uz sigurnosno područje kojim je okruženo zaraženo područje u pokrajini Lecceu.

               (9)

               Za bilje za koje se zna da je osjetljivo na navedeni organizam i koje je barem tijekom dijela svojeg životnog ciklusa raslo na demarkiranom području ili se kretalo preko takvog područja veća je vjerojatnost zaraze navedenim organizmom. Premještanje tog bilja stoga bi trebalo biti podložno posebnim zahtjevima u cilju sprečavanja daljnjeg širenja navedenog organizma. Kako bi se olakšalo rano otkrivanje moguće prisutnosti navedenog organizma izvan demarkiranog područja, trebalo bi utvrditi zahtjeve sljedivosti za premještanje bilja za koje se zna da je osjetljivo na navedeni organizam izvan demarkiranih područja.

               (10)

               Kako bi se omogućio dodatni inspekcijski pregled na odredištu bilja namijenjenog za sadnju podrijetlom s demarkiranih područja, specijalizirani subjekti trebali bi odmah obavijestiti nadležno službeno tijelo s mjesta podrijetla i nadležno službeno tijelo s mjesta odredišta o premještanju svake partije navedenog bilja koje je barem tijekom dijela svojeg životnog ciklusa raslo na demarkiranom području.

               (11)

               Kako bi se osiguralo pozorno praćenje premještanja bilja namijenjenog za sadnju podrijetlom s demarkiranih područja i kako bi se osigurao učinkovit pregled mjesta na kojima je zbog navedenog organizma visok fitosanitarni rizik, Komisija i države članice trebali bi imati pristup informacijama o mjestima proizvodnje koja se nalaze na demarkiranim područjima. Stoga bi države članice trebale utvrditi i ažurirati popis svih mjesta koja se nalaze na demarkiranim područjima na njihovu državnom području na kojima je navedeno bilje uzgojeno te dostaviti taj popis Komisiji i drugim državama članicama. Komisija bi trebala državama članicama osigurati zbirku tih popisa.

               (12)

               Trebalo bi provoditi službene provjere kako bi se osiguralo da se navedeno bilje s demarkiranih područja premješta samo u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Odluci.

               (13)

               Uzimajući u obzir prirodu navedenog organizma, navedeno bilje podrijetlom iz treće zemlje u kojoj navedeni organizam nije prisutan pri unošenju u Uniju trebalo bi biti popraćeno fitosanitarnim certifikatom koji uključuje dodatnu izjavu u kojoj se izjavljuje da u toj zemlji nije prisutan navedeni organizam.

               (14)

               Kako bi se osiguralo da navedeni organizam nije prisutan na navedenom bilju koje se unosi u Uniju iz trećih zemalja za koje se zna da je u njima prisutan navedeni organizam, zahtjevi za njihovo unošenje u Uniju trebali bi biti slični zahtjevima utvrđenima za premještanje navedenog bilja podrijetlom s demarkiranih područja.

               (15)

               Od listopada 2014. mnoge pošiljke bilja namijenjenog za sadnju, osim sjemena, vrste Coffea podrijetlom iz Kostarike ili Hondurasa zaustavljene su u Uniji zbog prisutnosti navedenog organizma. Stoga se zaključuje da postupci fitosanitarne certifikacije u Kostariki ili Hondurasu nisu dovoljni kako bi se osiguralo da u pošiljkama bilja vrste Coffea nije prisutan navedeni organizam. Zbog toga bi, s obzirom na veliku vjerojatnost nastanjivanja navedenog organizma u Uniji, nepostojanje učinkovitog postupka kad se određeno bilje zarazi te važne gospodarske posljedice za Uniju, unošenje u Uniju bilja namijenjenog za sadnju vrste Coffea, osim sjemena, podrijetlom iz Kostarike ili Hondurasa trebalo zabraniti.

               (16)

               Provedbenu odluku 2014/497/EU trebalo bi staviti izvan snage.

               (17)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „navedeni organizam” znači europski i izvaneuropski izolati organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.);

               (b)

               „navedeno bilje” znači sve bilje namijenjeno za sadnju, osim sjemena, koje pripada rodovima ili vrstama navedenima u Prilogu I.;

               (c)

               „biljke domaćini” znači sve navedeno bilje koje pripada rodovima ili vrstama navedenima u Prilogu II.;

               (d)

               „specijalizirani subjekt” znači svaka osoba koja je poslovno uključena u jednu ili više sljedećih aktivnosti povezanih s biljem:

                           i.

                           sadnju;

                           ii.

                           razmnožavanje;

                           iii.

                           proizvodnju, uključujući uzgoj, razmnožavanje i održavanje;

                           iv.

                           unošenje na područje Unije te premještanje unutar i izvan njega;

                           v.

                           stavljanje na raspolaganje na tržištu.

         Članak 2.
   Otkrivanje navedenog organizma ili sumnja na njegovu prisutnost
   1.   Svaka osoba koja posumnja na prisutnost navedenog organizma ili sazna za nju dužna je odmah obavijestiti nadležno službeno tijelo i dostaviti mu sve relevantne informacije u pogledu te prisutnosti navedenog organizma ili sumnje na njegovu prisutnost.
   2.   Nadležno službeno tijelo odmah evidentira te informacije.
   3.   Ako je nadležno službeno tijelo obaviješteno o prisutnosti navedenog organizma ili o sumnji na njegovu prisutnost, ono poduzima sve potrebne mjere za potvrdu te prisutnosti ili sumnje na prisutnost.
   4.   Države članice dužne su osigurati da se svaku osobu koja pod svojom kontrolom ima bilje koje bi moglo biti zaraženo navedenim organizmom odmah obavijesti o prisutnosti ili sumnji na prisutnost navedenog organizma, o mogućim posljedicama i rizicima te o mjerama koje treba poduzeti.
   Članak 3.
   Pregledi u cilju utvrđivanja prisutnosti navedenog organizma na državnim područjima država članica
   Države članice provode godišnje preglede u cilju utvrđivanja prisutnosti navedenog organizma na navedenom bilju na njihovu državnom području.
   Te preglede provodi nadležno službeno tijelo ili se oni provode pod službenim nadzorom nadležnog službenog tijela. Pregledi uključuju vizualne provjere i, u slučaju sumnje na zarazu navedenim organizmom, prikupljanje uzoraka i ispitivanje. Ti pregledi temelje se na priznatim znanstvenim i tehničkim načelima i provode se u prikladno doba godine s obzirom na mogućnost otkrivanja navedenog organizma. Pri pregledima se uzimaju u obzir dostupni znanstveni i tehnički dokazi, biologija navedenog organizma i njegovi vektori, prisutnost i biologija navedenog bilja te sve druge prikladne informacije o prisutnosti navedenog organizma.
   Članak 4.
   Uspostava demarkiranih područja
   1.   Ako se potvrdi prisutnost navedenog organizma, predmetna država članica odmah demarkira određeno područje u skladu sa stavkom 2. (dalje u tekstu: „demarkirano područje”).
   2.   Demarkirano područje sastoji se od zaraženog područja i sigurnosnog područja.
   Zaraženo područje obuhvaća sve bilje za koje je utvrđeno da je zaraženo navedenim organizmom, sve bilje sa simptomima koji upućuju na moguću zarazu navedenim organizmom i sve drugo bilje koje bi moglo biti zaraženo tim organizmom zbog neposredne blizine zaraženom bilju, zajedničkom izvoru proizvodnje zaraženog bilja, ako je poznat, ili bilju uzgojenom iz zaraženog bilja.
   Što se tiče prisutnosti navedenog organizma u pokrajini Lecceu, zaraženo područje obuhvaća najmanje cijelu tu pokrajinu.
   Sigurnosno područje široko je najmanje 10 kilometara i okružuje zaraženo područje.
   Točno razgraničenje područjâ temelji se na odgovarajućim znanstvenim načelima, biologiji navedenog organizma i njegovih vektora, stupnju zaraze, prisutnosti vektora te rasprostranjenosti navedenog bilja na predmetnom području.
   3.   Ako je potvrđena prisutnost navedenog organizma na sigurnosnom području, razgraničenje zaraženog područja i sigurnosnog područja odmah se preispituje i na odgovarajući način izmjenjuje.
   4.   Na temelju priopćenja država članica u skladu s Provedbenom odlukom Komisije 2014/917/EU (5) Komisija utvrđuje i ažurira popis demarkiranih područja te dostavlja taj popis državama članicama.
   5.   Ako se na temelju pregledâ iz članka 3. i praćenja iz članka 6. stavka 7. na demarkiranom području tijekom pet godina ne utvrdi prisutnost navedenog organizma, demarkirano područje može se ukinuti. U takvim slučajevima predmetna država članica dužna je obavijestiti Komisiju i druge države članice.
   6.   Odstupajući od stavka 1., država članica može odlučiti da neće odmah uspostaviti demarkirano područje ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

               (a)

               postoji dokaz da je navedeni organizam nedavno unesen na područje s biljem na kojem je otkriven;

               (b)

               postoji naznaka da je to bilje bilo zaraženo prije unošenja na predmetno područje;

               (c)

               na temelju testiranja provedenih u skladu s međunarodno priznatim metodama ispitivanja u blizini tog bilja nisu otkriveni vektori prijenosnici navedenog organizma.

         7.   U slučaju iz stavka 6. država članica:

               (a)

               provodi godišnji pregled tijekom najmanje dvije godine kako bi utvrdila je li zaraženo neko drugo bilje osim onoga na kojemu je prvotno utvrđena prisutnost navedenog organizma;

               (b)

               na temelju tog pregleda odlučuje je li potrebno uspostaviti demarkirano područje;

               (c)

               priopćuje Komisiji i drugim državama članicama opravdanje za neuspostavljanje demarkiranog područja te rezultate pregleda iz točke (a) čim budu dostupni.

         Članak 5.
   Zabrana sadnje biljaka domaćina na zaraženim područjima
   Sadnja biljaka domaćina na zaraženim područjima zabranjena je, osim na mjestima koja su fizički zaštićena od unošenja navedenog organizma njegovim vektorima.
   Članak 6.
   Mjere iskorjenjivanja
   1.   Država članica koja uspostavi demarkirano područje iz članka 4. u tom području provodi mjere utvrđene stavcima 2.–11.
   2.   Predmetna država članica u polumjeru od 100 metara oko bilja na kojemu je ispitivanjem utvrđena zaraza navedenim organizmom odmah uklanja sljedeće:

               (a)

               biljke domaćine, neovisno o njihovu zdravstvenom stanju;

               (b)

               bilje za koje je potvrđena zaraza navedenim organizmom;

               (c)

               bilje koje ima simptome moguće zaraze tim organizmom ili bilje za koje se sumnja na zarazu tim organizmom.

         3.   Predmetna država članica u skladu s međunarodnom normom za fitosanitarne mjere ISPM br. 31 (6) provodi uzorkovanje i ispitivanje navedenog bilja u polumjeru od 100 metara oko svake zaražene biljke.
   4.   Predmetna država članica prije uklanjanja bilja iz stavka 2. provodi prikladne fitosanitarne postupke protiv vektora navedenog organizma i biljaka koje bi mogle biti domaćini tim vektorima. Ti postupci po potrebi mogu uključivati uklanjanje bilja.
   5.   Predmetna država članica in situ ili na obližnjoj lokaciji na zaraženom području namijenjenoj za tu svrhu uništava bilje i dijelove bilja iz stavka 2. i pritom onemogućuje širenje navedenog organizma.
   6.   Predmetna država članica provodi prikladne istrage u cilju utvrđivanja podrijetla zaraze. Ona prati navedeno bilje povezano s predmetnim slučajem zaraze, uključujući bilje koje je premješteno prije uspostavljanja demarkiranog područja. Rezultati tih istraga dostavljaju se državama članicama iz kojih potječe predmetno bilje, državama članicama kroz koje se to bilje kretalo te državama članicama u koje je to bilje premješteno.
   7.   Predmetna država članica prati prisutnost navedenog organizma provođenjem godišnjih pregleda u prikladnim trenucima. Ona provodi vizualne preglede navedenog bilja i uzorkovanje i ispitivanje bilja sa simptomima te bilja bez simptoma u blizini bilja sa simptomima.
   U sigurnosnim područjima područje za pregled temelji se na mreži podijeljenoj u kvadrate dimenzija 100 × 100 metara. Vizualni pregled provodi se u svakom od tih kvadrata.
   8.   Predmetna država članica radi na podizanju razine svijesti javnosti u pogledu prijetnje koju predstavlja navedeni organizam i u pogledu mjera koje su donesene u cilju sprečavanja njegova unošenja u Uniju i širenja unutar nje. Ona postavlja prometne znakove koji označuju razgraničenje demarkiranog područja.
   9.   Predmetna država članica po potrebi poduzima mjere za rješavanje svih iznimnih situacija ili komplikacija za koje se opravdano smatra da mogu spriječiti, omesti ili odgoditi iskorjenjivanje, a posebno onih koje su povezane s dostupnošću i prikladnim uništavanjem sveg zaraženog bilja ili bilja za koje se sumnja da je zaraženo, bez obzira na njegovu lokaciju, javno ili privatno vlasništvo te osobu ili subjekt koji je za njih odgovoran.
   10.   Predmetna država članica poduzima sve druge mjere kojima bi se moglo doprinijeti iskorjenjivanju navedenog organizma u skladu s normom ISPM br. 9 (7) i uz primjenu integriranog pristupa u skladu s načelima utvrđenima u normi ISPM br. 14 (8).
   11.   Predmetna država članica primjenjuje prikladne poljoprivredne prakse za uklanjanje navedenog organizma i njegovih vektora.
   Članak 7.
   Mjere sprečavanja širenja
   1.   Odstupajući od članka 6., samo u pokrajini Lecceu nadležno službeno tijelo predmetne države članice može donijeti odluku o primjenjivanju mjera sprečavanja širenja kako su utvrđene u stavcima 2.–6. (dalje u tekstu: „područje za sprečavanje širenja”).
   2.   Predmetna država članica odmah uklanja barem sve bilje za koje je potvrđena zaraza navedenim organizmom ako se nalazi na nekoj od sljedećih lokacija:

               (a)

               u blizini mjestâ iz članka 9. stavka 2.;

               (b)

               u blizini mjesta na kojima raste bilje s posebnom kulturnom, društvenom ili znanstvenom vrijednošću;

               (c)

               unutar 20 kilometara od granice između područja za sprečavanje širenja i ostatka područja Unije.

         Poduzimaju se sve potrebne mjere opreza kako bi se izbjeglo širenje navedenog organizma tijekom i nakon uklanjanja.
   3.   Predmetna država članica u skladu s međunarodnom normom za fitosanitarne mjere ISPM br. 31 provodi uzorkovanje i ispitivanje biljaka domaćina u polumjeru od 100 metara oko bilja iz stavka 2. za koje je potvrđena zaraza navedenim organizmom. To ispitivanje provodi se redovito i najmanje dvaput godišnje.
   4.   Predmetna država članica prije uklanjanja bilja iz stavka 2. primjenjuje prikladne fitosanitarne postupke protiv vektora navedenog organizma i biljaka koje bi mogle biti domaćini tim vektorima. Ti postupci po potrebi mogu uključivati uklanjanje bilja.
   5.   Predmetna država članica in situ ili na obližnjoj lokaciji na području za sprečavanje širenja namijenjenoj za tu svrhu uništava bilje i dijelove bilja iz stavka 2. i pritom onemogućuje širenje navedenog organizma.
   6.   Predmetna država članica primjenjuje prikladne poljoprivredne prakse za uklanjanje navedenog organizma i njegovih vektora.
   Članak 8.
   Uspostavljanje područja nadzora u Italiji
   1.   Uz demarkirano područje koje obuhvaća zaraženo područje pokrajine Leccea uspostavlja se područje nadzora široko najmanje 30 kilometara.
   2.   U području nadzora iz stavka 1. predmetna država članica prati prisutnost navedenog organizma provođenjem godišnjih pregleda u prikladnim trenucima tijekom godine. Ona provodi vizualne preglede navedenog bilja te uzorkovanje i ispitivanje bilja sa simptomima.
   Područje za pregled temelji se na mreži podijeljenoj u kvadrate dimenzija 100 × 100 metara. Vizualni pregled provodi se u svakom od tih kvadrata.
   Broj uzoraka, metodologija i rezultati navode se u izvješću iz članka 14.
   3.   Predmetna država članica primjenjuje prikladne poljoprivredne prakse za uklanjanje navedenog organizma i njegovih vektora.
   Članak 9.
   Premještanje navedenog bilja unutar Unije
   1.   Premještanje unutar Unije te unutar ili izvan demarkiranih područja navedenog bilja koje je barem tijekom dijela svojeg životnog ciklusa raslo na demarkiranom području uspostavljenom u skladu s člankom 4. zabranjuje se.
   2.   Odstupajući od stavka 1., takvo premještanje može se provesti ako je navedeno bilje raslo na mjestu gdje su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

               (a)

               registrirano je u skladu s Direktivom Komisije 92/90/EEZ (9);

               (b)

               nadležno službeno tijelo odobrilo ga je kao mjesto u kojem nije prisutan navedeni organizam i njegovi vektori uzimajući u obzir odgovarajuće međunarodne norme za fitosanitarne mjere;

               (c)

               fizički je zaštićeno od unošenja navedenog organizma njegovim vektorima;

               (d)

               okruženo je područjem širine 200 metara za koje je na temelju službenog vizualnog pregleda, a u slučaju sumnje na prisutnost navedenog organizma i na temelju uzorkovanja i ispitivanja, utvrđeno da u njemu nije prisutan navedeni organizam i koje je podvrgnuto odgovarajućim fitosanitarnim postupcima protiv vektorâ navedenog organizma. Ti postupci po potrebi mogu uključivati uklanjanje bilja;

               (e)

               podvrgnuto je odgovarajućim fitosanitarnim postupcima za sprečavanje prisutnosti vektora navedenog organizma. Ti postupci po potrebi mogu uključivati uklanjanje bilja;

               (f)

               godišnje se na njemu i na području iz točke (d) u prikladnim trenucima provode najmanje dva službena inspekcijska pregleda;

               (g)

               tijekom razdoblja rasta navedenog bilja na mjestu nisu otkriveni simptomi zaraze navedenim organizmom niti njegovi vektori ili, ako sumnjivi simptomi jesu uočeni, provedeno je ispitivanje te je potvrđeno da navedeni organizam nije prisutan;

               (h)

               tijekom razdoblja rasta navedenog bilja na području iz točke (d) nisu otkriveni simptomi zaraze navedenim organizmom ili, ako sumnjivi simptomi jesu uočeni, provedeno je ispitivanje te je potvrđeno da organizam nije prisutan.

         3.   Na reprezentativnim uzorcima svih vrsta navedenog bilja sa svih mjesta provedeno je godišnje ispitivanje u najprikladnijem trenutku te je na temelju testiranja provedenih u skladu s međunarodno priznatim metodama ispitivanja utvrđeno da navedeni organizam nije prisutan.
   4.   Što je praktično moguće bliže vremenu premještanja, u skladu s normom ISPM br. 31 na partijama navedenog bilja provedeni su službeni vizualni pregledi, uzorkovanje i molekularno testiranje u skladu s međunarodno priznatim metodama ispitivanja, pri čemu se upotrebljavao sustav uzorkovanja kojim je s 99-postotnom pouzdanošću moguće utvrditi razinu prisutnosti zaraženog bilja od 1 % ili veću, a koji su osobito bili usmjereni na biljke koje su pokazivale sumnjive simptome prisutnosti navedenog organizma.
   5.   Prije premještanja na partijama navedenog bilja provedeni su fitosanitarni postupci protiv svih vektora navedenog organizma.
   6.   Navedeno bilje koje se premješta kroz demarkirana područja ili unutar njih prevozi se u zatvorenim spremnicima ili pakiranju, isključujući tako mogućnost zaraze navedenim organizmom ili njegovim vektorima.
   7.   Sve bilje iz stavka 1. premješta se na područje Unije i unutar njega samo ako je popraćeno biljnom putovnicom koja je pripremljena i izdana u skladu s Direktivom Komisije 92/105/EEZ (10).
   Članak 10.
   Sljedivost
   1.   Specijalizirani subjekti koji dostavljaju navedeno bilje koje je barem tijekom dijela svojeg životnog ciklusa raslo na demarkiranom području ili koje se kretalo kroz takvo područje u evidenciju bilježe svaku dostavljenu partiju i naziv specijaliziranog subjekta koji ju je primio.
   2.   Specijalizirani subjekti koji primaju navedeno bilje koje je barem tijekom dijela svojeg životnog ciklusa raslo na demarkiranom području ili koje se kretalo kroz takvo područje u evidenciju bilježe svaku partiju koju su primili i naziv dobavljača.
   3.   Specijalizirani subjekti evidenciju iz stavaka 1. i 2. čuvaju tri godine od dana kad im je dostavljena predmetna partija ili kad su je oni dostavili.
   4.   Specijalizirani subjekti iz stavaka 1. i 2. odmah obavješćuju odgovarajuća nadležna službena tijela o svim partijama koje su dostavili ili primili. To obuhvaća podatke o podrijetlu, pošiljatelju, primatelju i mjestu odredišta, individualni serijski broj, broj tjedna ili broj proizvodne serije biljne putovnice te podatke o identitetu predmetne partije i o količini bilja.
   5.   Nadležno službeno tijelo koje primi informacije u skladu sa stavkom 4. dužno je odmah obavijestiti nadležno službeno tijelo s mjesta odredišta o predmetnoj partiji.
   6.   Države članice dužne su Komisiji na zahtjev dostaviti informacije iz stavka 4.
   Članak 11.
   Službene provjere premještanja navedenog bilja
   1.   Države članice provode redovite službene provjere navedenog bilja koje se premješta s demarkiranog područja ili sa zaraženog na sigurnosno područje.
   Te se provjere provode barem na sljedećim mjestima:

               (a)

               na točkama na kojima se navedeno bilje premješta sa zaraženih područja na sigurnosna područja;

               (b)

               na točkama na kojima se navedeno bilje premješta sa sigurnosnih područja na područja koja nisu demarkirana;

               (c)

               na mjestu odredišta navedenog bilja na sigurnosnom području;

               (d)

               na mjestu odredišta na područjima koja nisu demarkirana.

         2.   Provjere iz stavka 1. uključuju provjeru dokumentacije i provjeru identiteta navedenog bilja.
   Provjere iz stavka 1. provode se neovisno o lokaciji navedenog bilja, vlasništvu ili nadležnoj osobi odnosno tijelu.
   3.   Intenzitet provjera iz stavka 2. temelji se na riziku da je na bilju prisutan navedeni organizam odnosno njegovi poznati ili mogući vektori, uzimajući u obzir podrijetlo partija, stupanj podložnosti bilja i sukladnost specijaliziranog subjekta nadležnog za premještaj s ovom Odlukom i svim ostalim poduzetim mjerama sprečavanja širenja ili iskorjenjivanja navedenog organizma.
   Članak 12.
   Popis odobrenih mjesta
   Države članice utvrđuju i ažuriraju popis svih mjesta odobrenih u skladu s člankom 9. stavkom 2.
   Države članice taj popis dostavljaju Komisiji.
   Na temelju informacija koje su joj države članice dostavile Komisija utvrđuje i ažurira popis svih mjesta odobrenih u njima.
   Komisija taj popis prosljeđuje svakoj državi članici.
   Članak 13.
   Mjere u slučaju nesukladnosti s člankom 9.
   Ako se provjerama iz članka 11. stavka 2. dokaže da uvjeti utvrđeni u članku 9. nisu ispunjeni, država članica koja je provela te provjere dužna je odmah uništiti nesukladnu biljku in situ ili na obližnjoj lokaciji. Ta se mjera provodi poduzimajući sve potrebne mjere opreza kako bi se spriječilo širenje navedenog organizma i mogućih vektora prisutnih na toj biljci tijekom i poslije uklanjanja.
   Članak 14.
   Izvješćivanje o mjerama
   Države članice do 31. prosinca svake godine Komisiji i drugim državama članicama dostavljaju:

               (a)

               izvješće o mjerama poduzetima u skladu s člancima 3., 4., 6., 7., 8. i 11. te o rezultatima tih mjera;

               (b)

               plan o mjerama, uključujući vremenski raspored svake mjere, koje će se poduzeti u skladu s člancima 3., 4., 6., 7., 8. i 11. sljedeće godine.

         Ako predmetna država članica odluči primijeniti mjere sprečavanja u skladu s člankom 7., dužna je odmah Komisiju obavijestiti o razlozima za primjenjivanje mjera sprečavanja te o mjerama koje je poduzela ili namjerava poduzeti.
   Ako je to opravdano razvojem povezanog fitosanitarnog rizika, države članice donose povezane mjere i ažuriraju plan iz točke (b). O ažuriranju plana odmah obavješćuju Komisiju i ostale države članice.
   Članak 15.
   Zabrana unošenja bilja namijenjenog za sadnju, osim sjemena, vrste Coffea podrijetlom iz Kostarike ili Hondurasa
   Zabranjuje se unošenje u Uniju bilja namijenjenog za sadnju, osim sjemena, vrste Coffea podrijetlom iz Kostarike ili Hondurasa.
   Bilje namijenjeno za sadnju, osim sjemena, vrste Coffea podrijetlom iz Kostarike ili Hondurasa koje je uneseno u Uniju prije primjene ove Odluke smiju premještati unutar Unije samo specijalizirani subjekti nakon što obavijeste nadležno službeno tijelo.
   Članak 16.
   Unošenje u Uniju navedenog bilja podrijetlom iz treće zemlje u kojoj nije prisutan navedeni organizam
   Navedeno bilje podrijetlom iz treće zemlje u kojoj nije prisutan navedeni organizam smije se unositi u Uniju ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)

               nacionalna organizacija za zaštitu bilja predmetne treće zemlje pismeno je obavijestila Komisiju da navedeni organizam nije prisutan u toj zemlji;

               (b)

               navedeno bilje popraćeno je fitosanitarnim certifikatom iz članka 13. stavka 1. točke ii. Direktive 2000/29/EZ u kojem se u rubrici „Dodatna deklaracija” navodi da navedeni organizam nije prisutan u toj zemlji;

               (c)

               pri ulasku u Uniju nadležno službeno tijelo provjerilo je navedeno bilje u skladu s člankom 18. stavkom 2. te nije pronađena prisutnost niti simptomi navedenog organizma.

         Članak 17.
   Unošenje u Uniju navedenog bilja podrijetlom iz treće zemlje za koju je poznato da je u njoj prisutan navedeni organizam
   1.   Navedeno bilje podrijetlom iz treće zemlje za koju je poznato da je u njoj prisutan navedeni organizam smije se unositi u Uniju ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)

               navedeno bilje popraćeno je fitosanitarnim certifikatom iz članka 13. stavka 1. točke ii. Direktive 2000/29/EZ;

               (b)

               navedeno bilje u skladu je sa stavkom 2. ili sa stavcima 3. i 4.;

               (c)

               pri ulasku u Uniju nadležno službeno tijelo provjerilo je navedeno bilje u skladu s člankom 18. te nije pronađena prisutnost niti simptomi navedenog organizma.

         2.   Za navedeno bilje podrijetlom iz područja u kojem nije prisutan navedeni organizam, kako je utvrdila predmetna nacionalna organizacija za zaštitu bilja u skladu s odgovarajućim međunarodnim normama za fitosanitarne mjere, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)

               nacionalna organizacija za zaštitu bilja predmetne treće zemlje pismeno je obavijestila Komisiju o nazivu tog područja;

               (b)

               naziv tog područja naveden je u fitosanitarnom certifikatu u rubrici „mjesto podrijetla”.

         3.   Za navedeno bilje podrijetlom iz područja za koje je poznato da je u njemu prisutan navedeni organizam u fitosanitarnom certifikatu u rubrici „Dodatna deklaracija” navodi se sljedeće:

               (a)

               navedeno bilje proizvedeno je na jednom mjestu ili više njih u skladu s uvjetima iz stavka 4.;

               (b)

               nacionalna organizacija za zaštitu bilja predmetne treće zemlje pismeno je obavijestila Komisiju o popisu tih mjesta, uključujući njihovu lokaciju unutar zemlje;

               (c)

               fitosanitarni postupci protiv vektora navedenog organizma primjenjuju se na mjestu i njegovom području kako je navedeno u stavku 4. točki (c);

               (d)

               na reprezentativnim uzorcima svih vrsta navedenog bilja sa svih mjesta provedeno je godišnje ispitivanje u najprikladnijem trenutku te je na temelju testiranja provedenih u skladu s međunarodno priznatim metodama ispitivanja utvrđeno da navedeni organizam nije prisutan;

               (e)

               navedene biljke prevozile su se u zatvorenim spremnicima ili pakiranju, isključujući tako mogućnost zaraze navedenim organizmom ili njegovim poznatim vektorima;

               (f)

               što je praktično moguće bliže vremenu izvoza, na partijama navedenog bilja provedeni su službeni vizualni pregledi, uzorkovanje i molekularno testiranje u skladu s međunarodno priznatim metodama ispitivanja te je utvrđeno da navedeni organizam nije prisutan, pri čemu se upotrebljavao sustav uzorkovanja kojim je s 99-postotnom pouzdanošću moguće utvrditi razinu prisutnosti zaraženog bilja od 1 % ili veću, a koji su osobito bili usmjereni na biljke koje su pokazivale sumnjive simptome prisutnosti navedenog organizma;

               (g)

               neposredno prije izvoza na partijama navedenog bilja provedeni su fitosanitarni postupci protiv poznatih vektora navedenog organizma.

         Osim toga, u fitosanitarnom certifikatu iz stavka 1. točke (a), nadalje, u rubrici „mjesto podrijetla” navodi se identifikacija mjesta iz točke (a).
   4.   Mjesto iz stavka 3. točke (a) mora ispunjivati sljedeće uvjete:

               (a)

               nacionalna organizacija za zaštitu bilja odobrila ga je u skladu s odgovarajućim međunarodnim normama za fitosanitarne mjere kao mjesto u kojem nije prisutan navedeni organizam i njegovi vektori;

               (b)

               fizički je zaštićeno od unošenja navedenog organizma njegovim vektorima;

               (c)

               okruženo je područjem širine od 200 m za koje je na temelju službenog vizualnog pregleda, a u slučaju sumnje na prisutnost navedenog organizma i na temelju uzorkovanja i ispitivanja, utvrđeno da u njemu nije prisutan navedeni organizam i koje je podvrgnuto odgovarajućim fitosanitarnim postupcima protiv vektora navedenog organizma; ti postupci po potrebi mogu uključivati uklanjanje bilja;

               (d)

               podvrgnuto je fitosanitarnim postupcima za sprečavanje prisutnosti vektora navedenog organizma; ti postupci po potrebi mogu uključivati uklanjanje bilja;

               (e)

               godišnje se na njemu i na području iz točke (c) u prikladnom trenutku provode najmanje dva službena inspekcijska pregleda;

               (f)

               tijekom razdoblja proizvodnje navedenog bilja na mjestu nisu otkriveni simptomi zaraze navedenim organizmom niti njegovi vektori ili, ako sumnjivi simptomi jesu uočeni, provedeno je ispitivanje te je potvrđeno da organizam nije prisutan;

               (g)

               tijekom razdoblja proizvodnje navedenog bilja na području iz točke (c) nisu otkriveni simptomi zaraze navedenim organizmom ili, ako sumnjivi simptomi jesu uočeni, provedeno je ispitivanje te je potvrđeno da organizam nije prisutan.

         Članak 18.
   Službene provjere pri unošenju u Uniju
   1.   Za sve pošiljke navedenog bilja unesene u Uniju iz treće zemlje provode se službene provjere na mjestu ulaska u Uniju ili na mjestu odredišta utvrđenom u skladu s člankom 1. Direktive Komisije 2004/103/EZ (11) te kako je primjenjivo u skladu sa stavkom 2. ili 3. i stavkom 4.
   2.   Za bilje podrijetlom iz treće zemlje u kojoj navedeni organizam nije prisutan nadležno službeno tijelo provodi sljedeće provjere:

               (a)

               vizualni pregled; i

               (b)

               u slučaju sumnje na prisutnost navedenog organizma, uzorkovanje i ispitivanje partija navedenog bilja kako bi se potvrdilo da nije pristupan navedeni organizam niti njegovi simptomi.

         3.   Za bilje podrijetlom iz treće zemlje za koju je poznato da je u njoj prisutan navedeni organizam nadležno službeno tijelo provodi sljedeće provjere:

               (a)

               vizualni pregled; i

               (b)

               uzorkovanje i ispitivanje partija navedenog bilja kako bi se potvrdilo da nije prisutan navedeni organizam niti njegovi simptomi.

         4.   Uzorci iz stavka 2. točke (b) i stavka 3. točke (b) moraju biti veličine na temelju koje je s 99-postotnom pouzdanošću moguće utvrditi razinu prisutnosti zaraženog bilja od 1 % ili veću, uzimajući u obzir međunarodne norme za fitosanitarne mjere (ISPM) br. 31.
   Članak 19.
   Sukladnost
   U cilju sukladnosti s ovom Odlukom države članice dužne su staviti izvan snage ili izmijeniti mjere koje su donijele radi zaštite od unošenja ili širenja navedenog organizma. O tim mjerama odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 20.
   Stavljanje izvan snage
   Provedbena odluka 2014/497/EU stavlja se izvan snage.
   Članak 21.
   Adresati
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. svibnja 2015.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

      (2)  Provedbena odluka Komisije 2014/87/EU оd 13. veljače 2014. o mjerama za sprečavanje širenja unutar Unije organizma Xylella fastidiosa (Well i Raju) (SL L 45, 15.2.2014., str. 29.).

      (3)  Odbor PLH EFSA-e (Odbor EFSA-e za zdravlje bilja), 2015. Znanstveno mišljenje o riziku za zdravlje bilja koji predstavlja organizam Xylella fastidiosa (Wells et al.) na području EU-a, uz utvrđivanje i ocjenu mogućnosti smanjenja rizika. EFSA Journal 2015;13(1):3989, 262 str.

      (4)  Provedbena odluka Komisije 2014/497/EU оd 23. srpnja 2014. o mjerama za sprečavanje širenja unutar Unije organizma Xylella fastidiosa (Well i Raju) (SL L 219, 25.7.2014., str. 56.).

      (5)  Provedbena odluka Komisije 2014/917/EU оd 15. prosinca 2014. o određivanju detaljnih pravila za primjenu Direktive Vijeća 2000/29/EZ u pogledu obavješćivanja o prisutnosti štetnih organizama i o mjerama koje su države članice poduzele ili namjeravaju poduzeti (SL L 360, 17.12.2014., str. 59.).

      (6)  Metodologije za uzorkovanje pošiljki – Referentna norma ISPM br. 31 Tajništva Međunarodne konvencije o zaštiti bilja, Rim. Objavljeno 2008.

      (7)  Smjernice za programe iskorjenjivanja štetnih organizama – Referentna norma ISPM br. 9 Tajništva Međunarodne konvencije o zaštiti bilja, Rim. Objavljeno 15. prosinca 2011.

      (8)  Primjena integriranih mjera u sustavnom pristupu upravljanju rizikom od štetnih organizama – Referentna norma ISPM br. 14 Tajništva Međunarodne konvencije za zaštitu bilja, Rim. Objavljeno 8. siječnja 2014.

      (9)  Direktiva Komisije 92/90/EEZ od 3. studenoga 1992. o utvrđivanju obveza proizvođača i uvoznika bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta i o pojedinostima njihove registracije (SL L 344, 26.11.1992., str. 38.).

      (10)  Direktiva Komisije 92/105/EEZ od 3. prosinca 1992. o utvrđivanju stupanja standardizacije biljnih putovnica koje se koriste pri premještanju određenog bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta unutar Zajednice i o utvrđivanju detaljnih postupaka u vezi s izdavanjem takvih biljnih putovnica te uvjeti i detaljni postupci njihove zamjene (SL L 4, 8.1.1993., str. 22.).

      (11)  Direktiva Komisije 2004/103/EZ od 7. listopada 2004. o provjerama identiteta i zdravstvenog stanja bilja, biljnih proizvoda ili drugih nadziranih predmeta navedenih u dijelu B Priloga V. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ, koji se mogu obavljati na mjestu koje nije točka ulaza u Zajednicu ili na mjestu u blizini te o navođenju uvjeta koji se odnose na te preglede (SL L 313, 12.10.2004., str. 16.).

      PRILOG I.

         Popis bilja za koje se zna da je podložno europskim i izvaneuropskim izolatima navedenog organizma („navedeno bilje”)

                     Acacia longifolia (Andrews) Willd.

                     Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl.

                     Acer

                     Aesculus

                     Agrostis gigantea Roth

                     Albizia julibrissin Durazz.

                     Alnus rhombifolia Nutt.

                     Alternanthera tenella Colla

                     Amaranthus blitoides S. Watson

                     Ambrosia acanthicarpa Hook.

                     Ambrosia artemisiifolia L.

                     Ambrosia trifida L.

                     Ampelopsis arborea (L.) Koehne

                     Ampelopsis cordata Michx.

                     Artemisia douglasiana Hook.

                     Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson

                     Avena fatua L.

                     Baccharis halimifolia L.

                     Baccharis pilularis DC.

                     Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.)

                     Bidens pilosa L.

                     Brachiaria decumbens (Stapf)

                     Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc.

                     Brassica

                     Bromus diandrus Roth

                     Callicarpa americana L.

                     Capsella bursa-pastoris (L.) Medik.

                     Carex

                     Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch

                     Cassia tora (L.) Roxb.

                     Catharanthus

                     Celastrus orbiculata Thunb.

                     Celtis occidentalis L.

                     Cenchrus echinatus L.

                     Cercis canadensis L.

                     Cercis occidentalis Torr.

                     Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

                     Chenopodium quinoa Willd.

                     Chionanthus

                     Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura

                     Citrus

                     Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash

                     Coffea

                     Commelina benghalensis L.

                     Conium maculatum L.

                     Convolvulus arvensis L.

                     Conyza canadensis (L.) Cronquist

                     Cornus florida L.

                     Coronopus didymus (L.) Sm.

                     Cynodon dactylon (L.) Pers.

                     Cyperus eragrostis Lam.

                     Cyperus esculentus L.

                     Cytisus scoparius (L.) Link

                     Datura wrightii Regel

                     Digitaria horizontalis Willd.

                     Digitaria insularis (L.) Ekman

                     Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

                     Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants

                     Duranta erecta L.

                     Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

                     Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

                     Eriochloa contracta Hitchc.

                     Erodium

                     Escallonia montevidensis Link & Otto

                     Eucalyptus camaldulensis Dehnh.

                     Eucalyptus globulus Labill.

                     Eugenia myrtifolia Sims

                     Euphorbia hirta L.

                     Fagus crenata Blume

                     Ficus carica L.

                     Fragaria vesca L.

                     Fraxinus americana L.

                     Fraxinus dipetala Hook. & Arn.

                     Fraxinus latifolia Benth.

                     Fraxinus pennsylvanica Marshall

                     Fuchsia magellanica Lam.

                     Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson

                     Geranium dissectum L.

                     Ginkgo biloba L.

                     Gleditsia triacanthos L.

                     Hedera helix L.

                     Helianthus annuus L.

                     Hemerocallis

                     Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem.

                     Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker

                     Hibiscus syriacus L.

                     Hordeum murinum L.

                     Hydrangea paniculata Siebold

                     Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

                     Ipomoea purpurea (L.) Roth

                     Iva annua L.

                     Jacaranda mimosifolia D. Don

                     Juglans

                     Juniperus ashei J. Buchholz

                     Koelreuteria bipinnata Franch.

                     Lactuca serriola L.

                     Lagerstroemia indica L.

                     Lavandula dentata L.

                     Ligustrum lucidum L.

                     Lippia nodiflora (L.) Greene

                     Liquidambar styraciflua L.

                     Liriodendron tulipifera L.

                     Lolium perenne L.

                     Lonicera japonica (L.) Thunb.

                     Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet

                     Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner

                     Lupinus villosus Willd.

                     Magnolia grandiflora L.

                     Malva

                     Marrubium vulgare L.

                     Medicago polymorpha L.

                     Medicago sativa L.

                     Melilotus

                     Melissa officinalis L.

                     Metrosideros

                     Modiola caroliniana (L.) G. Don

                     Montia linearis (Hook.) Greene

                     Morus

                     Myrtus communis L.

                     Nandina domestica Murray

                     Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

                     Nerium oleander L.

                     Nicotiana glauca Graham

                     Olea europaea L.

                     Origanum majorana L.

                     Paspalum dilatatum Poir.

                     Persea americana Mill.

                     Phoenix reclinata Jacq.

                     Phoenix roebelenii O'Brien

                     Pinus taeda L.

                     Pistacia vera L.

                     Plantago lanceolata L.

                     Platanus

                     Pluchea odorata (L.) Cass.

                     Poa annua L.

                     Polygala myrtifolia L.

                     Polygonum arenastrum Boreau

                     Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre

                     Polygonum persicaria Gray

                     Populus fremontii S. Watson

                     Portulaca

                     Prunus

                     Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai

                     Quercus

                     Ranunculus repens L.

                     Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

                     Rhamnus alaternus L.

                     Rhus diversiloba Torr. & A. Gray

                     Rosa californica Cham. & Schldl.

                     Rosmarinus officinalis L.

                     Rubus

                     Rumex crispus L.

                     Salix

                     Salsola tragus L.

                     Salvia mellifera Greene

                     Sambucus

                     Sapindus saponaria L.

                     Schinus molle L.

                     Senecio vulgaris L.

                     Setaria magna Griseb.

                     Silybum marianum (L.) Gaertn.

                     Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid.

                     Sisymbrium irio L.

                     Solanum americanum Mill.

                     Solanum elaeagnifolium Cav.

                     Solidago virgaurea L.

                     Sonchus

                     Sorghum

                     Spartium junceum L.

                     Spermacoce latifolia Aubl.

                     Stellaria media (L.) Vill.

                     Tillandsia usneoides (L.) L.

                     Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene

                     Trifolium repens L.

                     Ulmus americana L.

                     Ulmus crassifolia Nutt.

                     Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt.

                     Urtica dioica L.

                     Urtica urens L.

                     Vaccinium

                     Verbena litoralis Kunth

                     Veronica

                     Vicia faba L.

                     Vinca

                     Vitis

                     Westringia fruticosa (Willd.) Druce

                     Xanthium spinosum L.

                     Xanthium strumarium L.

      PRILOG II.

         Popis bilja za koje se zna da je podložno europskim izolatima navedenog organizma („biljke domaćini”)

                     Acacia saligna (Labill.) Wendl.

                     Catharanthus

                     Myrtus communis L.

                     Nerium oleander L.

                     Olea europaea L.

                     Polygala myrtifolia L.

                     Prunus avium (L.) L.

                     Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb

                     Rhamnus alaternus L.

                     Rosmarinus officinalis L.

                     Spartium junceum L.

                     Vinca

                     Westringia fruticosa (Willd.) Druce


title: 2011/632/EU: Provedbena odluka Komisije od 21. rujna 2011. o utvrđivanju upitnika koji se koristi za izvješćivanje o provedbi Direktive 2000/76/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o spaljivanju otpada (priopćeno pod brojem dokumenta C(2011) 6504)  Tekst značajan za EGP

text:
               15/Sv. 34

               HR

               Službeni list Europske unije

               175

         32011D0632

               L 247/54

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
   od 21. rujna 2011.
   o utvrđivanju upitnika koji se koristi za izvješćivanje o provedbi Direktive 2000/76/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o spaljivanju otpada
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2011) 6504)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2011/632/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske Unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2000/76/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. prosinca 2000. o spaljivanju otpada (1), a posebno njezin članak 15.,
   budući da:

               (1)

               Prema Direktivi 2000/76/EZ od država članica se zahtijeva da izvješćuju o provedbi te Direktive svake 3 godine na temelju upitnika koji je utvrdila Komisija.

               (2)

               Komisija je utvrdila dva upitnika. Drugim upitnikom, utvrđenim Odlukom Komisije 2010/731/EU (2), obuhvaćene su 2009., 2010. i 2011.

               (3)

               Budući da se upitnik utvrđen Odlukom 2010/731/EU mora koristiti za izvješćivanje do 31. prosinca 2011., potrebno je utvrditi novi upitnik za sljedeće trogodišnje razdoblje izvješćivanja, uzimajući u obzir iskustvo stečeno provedbom Direktive 2000/76/EZ i korištenjem prijašnjih upitnika. Međutim, budući da će Direktiva 2000/76/EZ biti stavljena izvan snage od 7. siječnja 2014. te da će biti zamijenjena Direktivom 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (3), novi bi upitnik trebao obuhvatiti samo 2 godine, odnosno 2012. i 2013. Radi jasnoće, Odluku 2010/731/EU treba zamijeniti.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog sukladno članku 6. Direktive Vijeća 91/692/EEZ (4),

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Države članice koriste upitnik utvrđen u Prilogu za izvješćivanje o provedbi Direktive 2000/76/EZ.
   2.   Izvješća koja se dostavljaju obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2013.
   Članak 2.
   Odluka 2010/731/EU stavlja se izvan snage od 1. siječnja 2013.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. rujna 2011.

            Za Komisiju

         Janez POTOČNIK

            Član Komisije

      (1)  SL L 332, 28.12.2000., str. 91.

      (2)  SL L 315, 1.12.2010., str. 38.

      (3)  SL L 334, 17.12.2010., str. 17.

      (4)  SL L 377, 31.12.1991., str. 48.
   PRILOG

      Upitnik o provedbi Direktive 2000/76/EZ o spaljivanju otpada

      Opće napomene:

   Ovaj, treći upitnik sukladan Direktivi 2000/76/EZ obuhvaća 2012. i 2013. godinu. U svjetlu iskustva stečenog provedbom Direktive i već dobivenih informacija na temelju prijašnjih upitnika, ovaj je upitnik usmjeren na promjene i napredak koji su države članice ostvarile stvarnom provedbom Direktive. Budući da se Direktiva 2000/76/EZ stavlja izvan snage od 7. siječnja 2014., te se zamjenjuje Direktivom 2010/75/EU o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja – IED), razdoblje izvješćivanja ograničava se na dvije umjesto tri godine.
   Kako bi se osigurao kontinuitet i omogućile izravne usporedbe s prijašnjim odgovorima, ovim se upitnikom ne mijenja opći pristup sadržan u Odluci 2010/731/EU. U onim slučajevima gdje su pitanja slična onima iz prijašnjih upitnika, moguće je jednostavno uputiti na prijašnje odgovore tamo gdje je situacija nepromijenjena. Ako je došlo do određenih promjena, njih je potrebno opisati u novom odgovoru.
   1.   Broj postrojenja i dozvola

               1.1.

               Navedite sljedeće informacije o broju postrojenja (raščlanjeno na postrojenja za spaljivanje i postrojenja za suspaljivanje) koja su u području primjene Direktive 2000/76/EZ, te o njihovim dozvolama i dozvoljenim kapacitetima:

                           (a)

                           broj postrojenja;

                           (b)

                           broj dozvola izdanih u skladu s člankom 4. stavkom 1.;

                           (c)

                           broj postrojenja koja oporabljuju toplinu proizvedenu postupkom spaljivanja;

                           (d)

                           ukupni dopušteni kapacitet protoka (tona/godina) (neobavezno).

               1.2.

               Navedite popis svih postrojenja u području primjene Direktive 2000/76/EZ i navedite sljedeće informacije za svako od tih postrojenja s kapacitetom od više od 2 tone na sat:

                           (a)

                           radi li se o postrojenju za spaljivanje ili suspaljivanje, a za potonje navedite vrstu postrojenja (cementna peć, uređaj za loženje, ostali industrijski objekti koji nisu obuhvaćeni Prilogom II.1. ili Prilogom II.2. Direktivi 2000/76/EZ);

                           (b)

                           za postrojenja za spaljivanje krutog komunalnog otpada u kojima se vrši oporaba iz Priloga II. točke R.1 Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva (1): energetska učinkovitost postrojenja, izračunata korištenjem formule iz bilješke na dnu stranice Priloga II.točke R.1. Direktive 2008/98/EZ.

         2.   Opišite eventualne poteškoće s definicijama iz članka 3., koje ste primijetili pri provedbi Direktive 2000/76/EZ. Navedite specifične informacije za svaku definiciju kod koje su uočene poteškoće.
   3.   Jesu li prema Direktivi 2000/76/EZ dobivene dozvole za pokretna postrojenja?
   4.   Navedite kategorije otpada koji se suspaljuje, raščlanjeno prema vrsti postrojenja za suspaljivanje (cementne peći, uređaji za loženje, drugi industrijski objekti koji nisu obuhvaćeni Prilogom II.1. ili Prilogom II.2.)
   Navedite oznake iz Europskog kataloga otpada (neobavezno).
   Navedite dozvoljeni kapacitet odobren za suspaljivanje u tim postrojenjima (neobavezno).
   5.   Za koliko postrojenja za suspaljivanje vrijede ograničenja emisija za postrojenja za spaljivanje iz Priloga V. Direktivi 2000/76/EZ (odnosno, zato što se suspaljuje neobrađeni komunalni otpad ili zato što više od 40 % otpuštanja topline proistječe iz sagorijevanja opasnog otpada)?
   6.   Koji propisi vrijede u postupku izdavanja dozvole za:

               (a)

               utvrđivanje količina i kategorija opasnog otpada koji se smije obrađivati;

               (b)

               najmanji i najveći protok opasnog otpada koji se obrađuje;

               (c)

               raspon kaloričnih vrijednosti dopuštenog opasnog otpada;

               (d)

               ograničenja u pogledu sadržaja onečišćujućih tvari, npr. PCB, PCP, klor, fluor, sumpor, teški metali?

         7.   Koje se vrste otpada smatraju „neprimjerenima” za uzimanje reprezentativnih uzoraka?
   8.   Jesu li u skladu s člankom 6. stavkom 4. u vezi s uvjetima za vrijeme zadržavanja i temperaturu plinova iz peći, kako je predviđeno u članku 6. stavcima 1. i 2. Direktive 2000/76/EZ, izdane određene dozvole za odstupanja od tih radnih uvjeta? Ako je odgovor „da”, navedite:

               (a)

               koliko je dozvola odobreno;

               (b)

               ako raspolažete podacima, obrazložite zbog čega su dozvoljena odstupanja za više reprezentativnih uzoraka te navedite sljedeće informacije:

                           i.

                           kapacitet postrojenja;

                           ii.

                           odnosi li se to na postojeće postrojenje kako je određeno u članku 3. stavku 6. ili na novo postrojenje;

                           iii.

                           vrstu opada koji se spaljuje;

                           iv.

                           na koji se način osigurava da se u odnosu na postrojenje za koje ne vrijedi izuzeće ne proizvodi više ostataka i da sadržaj organskih onečišćivača u tim ostacima nije veći nego očekivani sadržaj iz postrojenja za koje ne vrijedi izuzeće;

                           v.

                           radne uvjete utvrđene u dozvoli;

                           vi.

                           granične vrijednosti emisija koje postrojenje mora poštovati.

         9.   Jesu li za cementne peći za suspaljivanje otpada u skladu s Prilogom II.1. odobrena određena izuzeća od graničnih vrijednosti emisija za Nox, prašina, SO2 ili ukupni organski ugljik (TOC)? Ako je odgovor „da”, navedite sljedeće:

               (a)

               koliko je izuzeća odobreno;

               (b)

               ako raspolažete podacima, obrazložite zbog čega su dozvoljena odstupanja za više reprezentativnih uzoraka i navedite sljedeće informacije:

                           i.

                           kapacitet postrojenja;

                           ii.

                           odnosi li se to na postojeće ili novo postrojenje (uzimajući u obzir članak 20. stavak 3. Direktive 2000/76/EZ);

                           iii.

                           vrstu opada koji se suspaljuje;

                           iv.

                           granične vrijednosti emisija koje postrojenje mora poštovati;

                           v.

                           ostale radne uvjete utvrđene u dozvoli.

         10.   Jesu li kod ispuštanja u zrak iz postrojenja za spaljivanje i suspaljivanje utvrđene drukčije granične vrijednosti emisija od onih iz Priloga II., odnosno Priloga V.? Ako je odgovor „da” i ako raspolažete podacima, navedite:

               (a)

               postrojenja na koje se ona odnose, odnosno postrojenja za spaljivanje i suspaljivanje, a za potonje navedite vrstu postrojenja;

               (b)

               koja od tih postrojenja su „nova”, a koja „postojeća”;

               (c)

               onečišćujuće tvari na koje se primjenjuju granične vrijednosti i granične vrijednosti koje su utvrđene;

               (d)

               zašto se te granične vrijednosti primjenjuju;

               (e)

               režim praćenja emisija za te onečišćujuće tvari (stalno ili povremeno, a za potonje navesti učestalost).

         11.   Na koji se način za onečišćujuće tvari navedene u Prilogu IV. Direktivi 2000/76/EZ utvrđuju granične vrijednosti za ispuštanje otpadnih voda iz opreme za čišćenje otpadnih plinova u vodeni okoliš? Navedite one slučajeve gdje su granične vrijednosti emisija za te onečišćujuće tvari različite od onih iz Priloga IV.
   12.   Ako su, u usporedbi s onečišćujućim tvarima navedenim u Prilogu IV. utvrđene granične vrijednosti emisija za dodatne onečišćujuće tvari koje se ispuštaju u vodu, navedite:

               (a)

               na koja se postrojenja primjenjuju (npr. ona za spaljivanje ili suspaljivanje, „nove” ili „postojeće”);

               (b)

               na koje se onečišćujuće tvari primjenjuju i koje su utvrđene granične vrijednosti;

               (c)

               zašto se primjenjuju te granične vrijednosti.

         13.   Koji su parametri za operativni nadzor (pH, temperatura, brzina protoka, i sl.) utvrđeni u okviru postupka za izdavanje dozvole za ispuštanje otpadnih voda?
   14.   Koji propisi vrijede za osiguranje zaštite tla, površinskih voda ili podzemnih voda u skladu s člankom 8. stavkom 7.?
   15.   Koja se mjerila koriste kako bi se osigurali primjereni skladišni kapaciteti za ispitivanje i obradu vode prije ispuštanja, tamo gdje je to potrebno?
   16.   Koji propisi općenito vrijede za smanjivanje količina i štetnosti ostataka iz postrojenja za spaljivanje ili suspaljivanje?
   17.   Jesu li zahtjevi iz dozvole za mjerenje onečišćujućih tvari u zraku i postupovni operativni parametri jednaki onima iz članka 11. stavka 2.? Ako nisu, navedite informacije koje detaljno opisuju sljedeće:

               (a)

               razlog za odstupanje od članka 11. stavka 2., pri čemu se treba pozvati na mogućnosti odstupanja spomenutih u članku 11. stavcima 4. do 7.;

               (b)

               dotična onečišćujuća tvar ili parametar, te uvedeni zahtjev za mjerenje.

         18.   Jesu li zahtjevi iz dozvole za mjerenje onečišćujućih tvari u vodi jednaki onima navedenim u članku 11. stavcima 14. do 15.? Ako nisu, navedite informacije koje detaljno opisuju sljedeće:

               (a)

               razlog za odstupanje od članka 11. stavaka 14. i 15.;

               (b)

               predmetna onečišćujuća tvar ili parametar, te propisani zahtjev za mjerenje.

         19.   Koji propisi vrijede u postupku izdavanja dozvole, a kojima se osigurava sukladnost sa sljedećih odredbama u pogledu emisija u zrak:

               (a)

               članak 11. stavak 8.;

               (b)

               članak 11. stavak 9.;

               (c)

               članak 11. stavak 11.;

               (d)

               članak 11. stavak 12.;

               (e)

               režim usklađivanja iz članka 11. stavka 10.

         20.   Koji propisi vrijede u postupku izdavanja dozvole, a kojima se osigurava sukladnost sa sljedećim odredbama u pogledu emisija u vodu:

               (a)

               članak 11. stavak 9.;

               (b)

               režim usklađivanja iz članka 11. stavka 16.

         21.   Opišite sve službene smjernice koje su pripremljene za izradu potvrđenih podataka o dnevnim prosječnim emisijama (članak 11. stavak 11.). Navedite i mrežnu poveznicu ako postoji.
   22.   Koji su postupci obavješćivanja nadležnih tijela u slučaju prekoračenja granične vrijednosti emisija?
   23.   Koje su mjere priređene za osiguravanje sudjelovanja javnosti u postupku izdavanja dozvole (novih i/ili ažuriranih dozvola)? Podrobnije opišite barem sljedeće:

               (a)

               koje je tijelo javno objavilo zahtjev za izdavanje dozvole;

               (b)

               razdoblje tijekom kojega javnost može dati svoje komentare;

               (c)

               koje je tijelo javno objavilo konačno odluku.

         24.   Što se tiče dostupnosti informacija tijekom postupka izdavanja dozvole:

               (a)

               Postoje li informacije koje se odnose na aspekte zaštite okoliša, a koje nisu dostupne javnosti/koje su djelomično dostupne o zahtjevu, postupku donošenja odluke i izdanoj dozvoli? Ako je odgovor „da”, navedite o kojim se informacijama radi;

               (b)

               Tamo gdje su ti podaci dostupni/djelomično dostupni, navedite jesu li te informacije dostupne besplatno, a ako nisu, navedite visinu naknade i okolnosti u kojima se ta naknada zaračunava.

         25.   Koji propisi vrijede za postrojenja za spaljivanje i suspaljivanje s nazivnim kapacitetom od 2 tone ili više na sat, a u skladu s kojima operater mora podnijeti nadležnom tijelu godišnje izvješće o radu i praćenju postrojenja?
   26.   Ako se podnosi godišnje izvješće:

               (a)

               koje informacije sadrži;

               (b)

               kako javnost može pristupiti tom izvješću?

         27.   Kako se javno prepoznaju postrojenja za spaljivanje i suspaljivanje s nazivnim kapacitetom manjim od 2 tone na sat?
   28.   Koji propisi vrijede u okviru dozvole za nadzor razdoblja rada postrojenja za spaljivanje ili suspaljivanje tijekom neuobičajenih uvjeta rada (tj. zastoja, smetnji ili kvara opreme za ublažavanje ili praćenje?)
   29.   Za postrojenja za spaljivanje i suspaljivanje, koja su najduža dopuštena razdoblja rada tijekom neuobičajenih uvjeta rada prije nego što se postrojenje mora zatvoriti:

               (a)

               najdulje dopušteno razdoblje tijekom kojega su prekoračene granične vrijednosti emisija;

               (b)

               najdulje zbirno trajanje razdoblja tijekom kojih su prekoračene granične vrijednosti emisija u jednoj godini.

         30.   Sve ostale napomene.

      (1)  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.