title: 2009/878/EU: Odluka Vijeća (Opći poslovi) od 1. prosinca 2009. o utvrđivanju popisa sastava Vijeća uz sastave iz članka 16. stavka 6. drugog i trećeg podstavka Ugovora o Europskoj uniji

text:
160                   HR                              Službeni list Europske unije                                              01/Sv. 17
32009D0878
L 315/46                                           SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                               2.12.2009.
                                                ODLUKA VIJEĆA (OPĆI POSLOVI)
                                                        od 1. prosinca 2009.
               o utvrđivanju popisa sastava Vijeća uz sastave iz članka 16. stavka 6. drugog i trećeg podstavka
                                                     Ugovora o Europskoj uniji
                                                            (2009/878/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,                                                  DONIJELO JE OVU ODLUKU:
uzimajući u obzir Protokol o prijelaznim odredbama, a posebno
                                                                                Članak 1.
njegov članak 4.,
                                                                        Popis sastava Vijeća iz članka 4. Protokola o prijelaznim odred
budući da:                                                              bama utvrđuje se u Prilogu.
(1)    Člankom 4. Protokola o prijelaznim odredbama pred
       viđeno je da bi do stupanja na snagu Odluke Europskoga                                       Članak 2.
       vijeća iz članka 16. stavka 6. prvog podstavka Ugovora o
       Europskoj uniji u vezi s popisom sastava Vijeća, popis           Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
       sastava Vijeća, uz Vijeće za opće poslove i Vijeće za
       vanjske poslove, trebalo utvrditi Vijeće za opće poslove         Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
       odlučujući običnom većinom.
(2)    Popis sastava Vijeća utvrdilo je Vijeće (Opći poslovi)
       22. srpnja 2002. u sklopu Priloga I. Poslovniku Vijeća           Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2009.
       nastavno na popis usuglašen na zasjedanju Europskoga
       vijeća u Sevilli 21. i 22. srpnja 2002.
                                                                                Za Vijeće
(3)    Radi usklađivanja s odredbama Ugovorâ, primjereno je
       prilagoditi navedeni popis, koji treba umetnuti u                                                      Predsjednik
       Poslovnik Vijeća,                                                                                C. BILDT
 ---pagebreak--- 01/Sv. 17          HR                                       Službeni list Europske unije                      161
                                                                        PRILOG
                                                             POPIS SASTAVA VIJEĆA
            1. Opći poslovi (1);
            2. Vanjski poslovi (2);
            3. Ekonomski i financijski poslovi (3);
            4. Pravosuđe i unutarnji poslovi (4);
            5. Zapošljavanje, socijalna politika, zdravlje i zaštita potrošača;
            6. Konkurentnost (unutarnje tržište, industrija i istraživanje) (5);
            7. Promet, telekomunikacije i energija;
            8. Poljoprivreda i ribarstvo;
            9. Okoliš;
          10. Obrazovanje, mladi i kultura (6).
          (1) Ovaj je sastav uspostavljen člankom 16. stavkom 6. drugim podstavkom Ugovora o Europskoj uniji.
          (2) Ovaj je sastav uspostavljen člankom 16. stavkom 6. trećim podstavkom Ugovora o Europskoj uniji.
          (3) Uključujući proračun.
          (4) Uključujući civilnu zaštitu.
          (5) Uključujući turizam.
          (6) Uključujući audiovizualne poslove.


title: 2009/58/EZ: Odluka Europske središnje banke od 15. prosinca 2008. o utvrđivanju mjera potrebnih za uplatu kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka nesudionica (ESB/2008/28)

text:
               01/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               183

         32008D0028(01)

               L 021/81

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.12.2008.

      ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

   od 15. prosinca 2008.
   o utvrđivanju mjera potrebnih za uplatu kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka nesudionica
   (ESB/2008/28)
   (2009/58/EZ)
   OPĆE VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”), a posebno njegov članak 48.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom ESB/2006/26 od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju mjera potrebnih za uplatu kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka nesudionica (1) utvrđen je postotak upisanog kapitala u kapitalu Europske središnje banke (ESB) koji su nacionalne središnje banke (NSB) država članica koje do 1. siječnja 2007. nisu usvojile euro bile obvezne uplatiti 1. siječnja 2007. kao doprinos za troškove poslovanja ESB-a.

               (2)

               Odlukom ESB/2008/23 od 12. prosinca 2008. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke (2) propisuje se prilagodba ključa za upis kapitala ESB-a (dalje u tekstu „ključ kapitala”) u skladu s člankom 29. stavkom 3. Statuta ESSB-a, te se s učinkom od 1. siječnja 2009. utvrđuju novi ponderi dodijeljeni svakom NSB-u u prilagođenom ključu kapitala (dalje u tekstu „ponderi u ključu kapitala”).

               (3)

               Upisani kapital ESB-a iznosi 5 760 652 402,58 eura.

               (4)

               Radi prilagodbe ključa kapitala potrebno je donijeti novu odluku ESB-a kojom se stavlja izvan snage Odluka ESB/2006/26 s učinkom od 1. siječnja 2009. i utvrđuje postotak upisanog kapitala ESB-a koji su nacionalne središnje banke država članica koje do 1. siječnja 2009. ne usvoje euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke nesudionice”) obvezne uplatiti s učinkom od 1. siječnja 2009.,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Opseg i oblik uplaćenog kapitala
   Svaka nacionalna središnja banka nesudionica uplaćuje 7 % svojeg upisanog kapitala u kapital ESB-a s učinkom od 1. siječnja 2009. Uzimajući u obzir pondere u ključu kapitala opisane u članku 2. Odluke ESB/2008/23, svaka nacionalna središnja banka nesudionica uplaćuje s učinkom od 1. siječnja 2009. iznos naveden pokraj njezina naziva u sljedećoj tablici:

               Nacionalna središnja banka nesudionica

               (EUR)

               Българска народна банка (Bugarska središnja banka)

               3 502 591,87

               Česká národní banka

               5 835 771,31

               Danmarks Nationalbank

               5 982 149,49

               Eesti Pank

               721 809,75

               Latvijas Banka

               1 144 007,96

               Lietuvos bankas

               1 716 213,56

               Magyar Nemzeti Bank

               5 587 371,98

               Narodowy Bank Polski

               19 740 488,44

               Banca Națională a României

               9 937 989,49

               Sveriges Riksbank

               9 106 093,68

               Bank of England

               58 539 980,14

         Članak 2.
   Prilagodba uplaćenog kapitala
   1.   S obzirom na to da su sve nacionalne središnje banke nesudionice već uplatile 7 % svojih udjela u upisanom kapitalu ESB-a koji se primjenjuju do 31. prosinca 2008. u skladu s Odlukom ESB/2006/26, svaka od njih prenosi dodatan iznos ESB-u ili prima natrag određeni iznos od ESB-a, ovisno o slučaju, kako bi se dosegnuli iznosi navedeni u tablici u članku 1.
   2.   Svi prijenosi u skladu s ovim člankom provode se u skladu s Odlukom ESB/2008/25 od 12. prosinca 2008. o utvrđivanju uvjeta za prijenos udjela u kapitalu Europske središnje banke među nacionalnim središnjim bankama i prilagodbu uplaćenog kapitala (3).
   Članak 3.
   Završne odredbe
   1.   Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2009.
   2.   Ovime se stavlja izvan snage Odluka ESB/2006/26 s učinkom od 1. siječnja 2009.
   3.   Upućivanja na Odluku ESB/2006/26 smatraju se upućivanjima na ovu Odluku.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. prosinca 2008.

            Predsjednik ESB-a

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  SL L 24, 31.1.2007., str. 15.

      (2)  SL L 21, 24.1.2009., str. 66.

      (3)  SL L 21, 24.1.2009., str. 71.


title: 2004/613/EZ: Odluka Komisije od 6. kolovoza 2004. o osnivanju savjetodavne skupine za prehrambeni lanac i zdravlje životinja i biljaka

text:
               01/Sv. 008

               HR

               Službeni list Europske unije

               9

         32004D0613

               L 275/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               06.08.2004.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 6. kolovoza 2004.
   o osnivanju savjetodavne skupine za prehrambeni lanac i zdravlje životinja ibiljaka
   (2004/613/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   budući da:

               (1)

               U svojoj Bijeloj knjizi o europskom upravljanju koja je usvojena 25. srpnja 2001. (1) Komisija se obvezala otvoriti proces utvrđivanja politika uEuropskoj uniji kako bi se u razvoj i provedbu politike uključilo više ljudii organizacija.

               (2)

               11. prosinca 2002. Komisija je usvojilakomunikaciju o „Općimnačelima i minimalnim standardima za savjetovanje koje Komisija (2) pruža zainteresiranim strankama”, kako bi se osigurao cjelovit pristup svih službiKomisije u savjetovanju te se proces savjetovanja učiniotransparentnijim.

               (3)

               Za Komisiju je potrebno savjetovati i informirati potrošače idruštveno-ekonomske krugove koji se bave pitanjima označivanja iprezentiranja hrane i hrane za životinje, sigurnosti hrane i hrane zaživotinje, ljudske prehrane u odnosu na zakonodavstvo o hrani, zdravljemživotinja i dobrobiti životinja kao i zdravljem biljaka.

               (4)

               Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002., o utvrđivanju općih načela iuvjeta zakona o hrani, o osnivanju Europske agencija za sigurnost hrane te outvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (3), predviđa otvoreno i transparentno savjetovanje javnosti, izravnoili putem predstavničkih tijela, za vrijeme pripreme, ocjene i revizijezakona o hrani, osim ako to zbog hitnosti pitanja nije moguće.

               (5)

               Bijela knjiga o sigurnosti hrane koju je Komisija usvojila 12. siječnja 2000. (4) predviđa osnivanje savjetodavne skupine za sigurnost hranepreustrojem postojećih savjetodavnih odbora (mjera 81.).

               (6)

               Odlukom Komisije 80/1073/EEZ (5) osnovan je Savjetodavni odbor za prehrambene proizvode.

               (7)

               Ostali savjetodavni odbori koji se bave pitanjima opće poljoprivrednepolitike osnovani su na temelju Odluke Komisije 98/235/EEZ (6).

               (8)

               Iskustvo je pokazalo da postoji potreba za preustrojem i poboljšanjemdjelovanja različitih savjetodavnih odbora koji se bave pitanjimaprehrambenog lanca i zdravlja životinja i biljaka.

               (9)

               Nužno je osnovati stalni sustav za savjetovanje građana na europskoj raziniza vrijeme pripreme, ocjene i revizije zakona Zajednice o hrani.

               (10)

               S obzirom na potrebu integriranog pristupa prehrambenom lancu te zdravljuživotinja i biljaka, a kako bi se zaštitili potrošači, važno je usavjetodavne sustave uključiti sva pitanja zakonodavstva o hrani,uključujući aspekte koji se odnose na označivanje i prezentiranje hrane ihrane za životinje, sigurnosti hrane i hrane za životinje, ljudske prehraneu odnosu na zakonodavstvo o hrani, zdravlje životinja, uključujući mjerekoje se odnose na dobrobit životinja i različite aspekte zdravlja biljaka,kao što su zaštita biljaka, fitofarmaceutska sredstva i njihovi ostaci, teuvjeti za marketing sjemena i materijala za razmnožavanje, uključujućibiološku raznovrsnost, te uključujući pitanja vezana uz industrijskovlasništvo.

               (11)

               S obzirom na široko područje navedenog savjetovanja i naknadno velik brojzainteresiranih stranaka, učinkovit stalni sustav za savjetovanje uključujesavjetovanje građana putem tijela koja zastupaju interese koji se odnose naprehrambeni lanac te zdravlje životinja i biljaka na europskoj razini, iakomora postojati mogućnost izravnog savjetovanja građana.

               (12)

               Socioekonomski čimbenici koji uključuju udruge potrošača u državamačlanicama osnovali su organizacije na razini Europske unije koje ćezastupati interese vezane uz prehrambeni lanac te zdravlje životinja ibiljaka na europskoj razini.

               (13)

               Kvaliteta savjetodavnih sustava ovisi o izravnom dijalogu između Komisije ieuropskih predstavničkih tijela, koji se na strukturnim sastancima realizirau okviru savjetodavne skupine, posebno u vezi s programom rada Komisije napitanjima hrane.

               (14)

               Zbog praktičnih razloga koji se odnose na organizaciju sastanaka, sastavsavjetodavne skupine ne bi trebao biti preširok; međutim, trebalo biosigurati odgoVarajuću zastupljenost interesa vezanih uz prehrambeni lanacte zdravlje životinja i biljaka. Kako će se skupina savjetovati posebno popitanju programa rada Komisije, praktično bi bilo vrlo bitno okupitipredstavnička tijela koja su najsposobnija na europskoj razini zastupatiopće interese vezane uz prehrambeni lanac te zdravlje životinja ibiljaka.

               (15)

               Kako bi se osigurao učinkovit i transparentan rad skupine, njezinioperativni postupci trebali bi uključiti mogućnost organiziranja sastanakaradne skupine tako da bi oni prema potrebi bili otvoreni za drugezainteresirane stranke ili tijela.

               (16)

               Zbog jasnoće bi trebalo staviti izvan snage Odluku 80/1073/EEZ,

         ODLUČILA JE:
   Članak 1.
   Pri Komisiji se osniva savjetodavna skupina za prehrambeni lanac te zdravlježivotinja i biljaka, dalje u tekstu „skupina”.
   Članak 2.
   Zadaće
   1.   Komisija se sa skupinom savjetuje u vezi sa svojim programom rada usljedećim područjima:

               —

               sigurnost hrane i hrane za životinje,

               —

               označivanje i prezentiranje hrane i hrane za životinje,

               —

               prehrana ljudi u odnosu na zakonodavstvo o hrani,

               —

               zdravlje i dobrobit životinja,

               —

               pitanja vezana uz zaštitu usjeva, fitofarmaceutska sredstva i njihoveostatke, te uvjete za marketing sjemena i materijala zarazmnožavanje, uključujući biološku raznovrsnost, te pitanja vezanauz industrijsko vlasništvo.

         2.   Osim toga, Komisija će se moći savjetovati sa skupinom u vezi s bilo kojommjerom koju ona u tim područjima treba provesti ili predložiti.
   Članak 3.
   Sastav skupine
   1.   Skupina se sastoji od najviše 45 predstavnika europskih predstavničkihtijela. Ta tijela kao svoj cilj moraju imati zaštitu interesa u područjima izčlanka 2. stavka 1. te moraju ispunjavati sljedeće kriterije: opća prirodainteresa koje štite, zastupanje svih ili većine država članica i trajnanazočnost na razini Zajednice s izravnim pristupom stručnom mišljenju članova usvrhu brzog i koordiniranog djelovanja.
   2.   U roku od mjesec dana od dana usvajanja ove Odluke, Komisija poziva tijelakoja žele sudjelovati u skupini da iskažu svoj interes u roku od mjesec dana teda objasne svoj interes i dokažu da ispunjavaju gornje kriterije.
   3.   Komisija odabire ona tijela koja najbolje ispunjavaju gornje kriterije isastavlja popis tijela koji se objavljuje u Službenom listuEuropske unije.
   4.   Svako odabrano tijelo osigurava internu koordinaciju svojih savjetodavnih iinformativnih aktivnosti tako da interese koje zastupa predstavlja na najboljimogući način.
   Članak 4.
   Način rada
   1.   Skupina se u načelu sastaje dva puta godišnje u prostorima Komisije te kadgod Komisija smatra da je sastanak potreban.
   2.   Kako bi razmotrile posebna pitanja, moguće je osnovati radne skupine natemelju nadležnosti koju utvrdi skupina ili kad god je to potrebno.
   3.   Ako se pokaže primjerenim ili potrebnim, Komisija može pozvati stručnjakeili promatrače, uključujući predstavnička tijela iz država nečlanica, dasudjeluju u radu skupine ili radnih skupina.
   4.   Skupina i radne skupine sastaju se u skladu s načinom i rasporedom kojeutvrđuje Komisija, koja i predsjeda sastankom.
   5.   Skupina usvaja svoj poslovnik na temelju prijedloga koji daje Komisija.Službe Komisije pružaju usluge tajništva za sastanke i rad skupine i radnihskupina.
   6.   Komisija se brine za to da je rad skupine javan.
   Članak 5.
   Povjerljivost
   Članovi skupine, ad hoc stručnjaci i ostale osobe koje suna sastanke skupine pozvane u svojstvu promatrača obvezuju se da neće otkritiinformacije do kojih su došli putem rada skupine ili njezinih radnih skupina i kojeKomisija svrstava pod povjerljive. U takvim slučajevima Komisija može odlučiti dasamo članovi skupine mogu dobiti takvu informaciju i prisustvovatisastanku.
   Članak 6.
   Završna odredba
   Odluka Komisije 80/1073/EEZ o osnivanju Savjetodavnog odbora za prehrambeneproizvode stavlja se izvan snage.
   Članak 7.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu na dan njezine objave u Službenomlistu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. kolovoza 2004.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  COM(2001) 428 završna verzija.

      (2)  COM(2002) 704 završna verzija.

      (3)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1. Uredba kako jeizmijenjena Uredbom (EZ) br. 1642/2003 (SL L 245,29.9.2003., str. 4.).

      (4)  COM(1999) 719 završna verzija.

      (5)  SL L 318, 26.11.1980., str. 28.

      (6)  SL L 88, 24.3.1998., str. 59.


title: 2001/80/ZVSP: Odluka Vijeća od 22. siječnja 2001. o osnivanju Vojnog stožera Europske unije

text:
               18/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               9

         32001D0080

               L 027/7

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.01.2001.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 22. siječnja 2001.
   o osnivanju Vojnog stožera Europske unije
   (2001/80/ZVSP)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 207. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U sklopu jačanja zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP), a osobito zajedničke europske sigurnosne i obrambene politike predviđene člankom 17. Ugovora o Europskoj uniji, Europsko vijeće koje se sastalo u Nici od 7. do 11. prosinca 2000. postiglo je dogovor o osnivanju Vojnog stožera Europske unije, utvrdivši njegovu misiju i funkcije.

               (2)

               U skladu sa smjernicama Europskog vijeća Vojni bi stožer trebalo pripremiti za početak njegova djelovanja,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Države članice upućuju vojno osoblje Glavnom tajništvu Vijeća da bi se oformio Vojni stožer Europske unije (EUMS).
   2.   Vojni će stožer biti dio Glavnog tajništva Vijeća.
   Članak 2.
   Misija i funkcije Vojnog stožera definirane su u Prilogu V. izvješća Predsjedništva koje je odobrilo Europsko vijeće u Nici i koje je preuzeto u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 3.
   Svi članovi Vojnog stožera moraju biti državljani država članica Europske unije.
   Članak 4.
   1.   Članovi Vojnog stožera moraju se pridržavati pravila koja će se donijeti odlukom Vijeća.
   2.   Do stupanja Odluke spomenute u stavku 1. na snagu, tijekom prijelaznog razdoblja (1) na snazi ostaje Odluka Vijeća 2000/178/ZVSP od 28. veljače 2000. o pravilima koja se primjenjuju na nacionalne stručnjake iz vojnog područja pri njihovu upućivanju Glavnom tajništvu Vijeća.
   Članak 5.
   Ova Odluka stupa na snagu od dana njezina donošenja.
   Primjenjuje se od datuma koji utvrdi GT/VP nakon savjetovanja s PSO-om i Privremenim vojnim tijelom (iMB)/Vojnim odborom, a načelno prije kraja lipnja 2001.
   Do datuma primjene ove Odluke glavni direktor Vojnog stožera (GD EUMS-a), koji će preuzeti svoju funkciju od 1. ožujka 2001. (2), bit će voditelj vojnih stručnjaka koje su države članice uputile tajništvu Vijeća (3).
   Članak 6.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. siječnja 2001.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. LINDH

      (1)  SL L 57, 2.3.2000., str. 1.

      (2)  Odluka Vijeća od 22. prosinca 2000.

      (3)  Odluka Vijeća 2000/145/ZVSP od 14. veljače 2000. o upućivanju nacionalnih stručnjaka u vojnom području Glavnom tajništvu Vijeća tijekom prijelaznog razdoblja (SL L 49, 22.2.2000., str. 3.).
   PRILOG
   ORGANIZACIJA VOJNOG STOŽERA EUROPSKE UNIJE (EUMS)
   1.   Uvod

   U Helsinkiju su države članice EU-a odlučile da u okviru Vijeća osnuju nova stalna politička i vojna tijela koja bi omogućila EU-u da preuzme svoje odgovornosti za cjelokupni opseg zadataka sprečavanja sukoba i upravljanja krizom, utvrđenih u Ugovoru o EU-u kao Petersberške zadaće. Izvješće iz Helsinkija predviđa da EUMS „u okviru strukture Vijeća osigurava SESOP-u vojna stručna znanja i potporu, uključujući vođenje vojnih operacija za upravljanje krizom koje vodi EU”.
   Za tu je svrhu definiran mandat misije Vojnog stožera Europske unije (EUMS) kako slijedi:
   2.   Misija

   Vojni stožer mora dati „rano upozorenje, ocjenu situacije i strateško planiranje za Petersberške zadaće, uključujući identifikaciju europskih nacionalnih i multinacionalnih vojnih snaga”, te provoditi politike i odluke prema uputi Vojnog odbora Europske unije (EUMC).
   3.   Uloga i zadaće

               —

               Predstavlja izvor vojnog stručnog znanja EU-a.

               —

               Osigurava vezu između EUMC-a s jedne i vojnih resursa dostupnih EU-u s druge strane, te osigurava vojna stručna znanja tijelima EU-a prema EUMC-ovim uputama.

               —

               Osigurava mogućnost ranog upozorenja. Planira, ocjenjuje i daje preporuke u vezi s konceptom upravljanja krizom i općom vojnom strategijom, te provodi odluke i upute EUMC-a.

               —

               Daje potporu EUMC-u pri procjeni situacije i vojnih aspekata strateškog planiranja (1) obuhvaćajući sve Petersberške zadaće, za sve slučajeve operacija koje vodi EU, bez obzira na to koristi li se EU pri tome sredstvima i mogućnostima NATO-a.

               —

               Doprinosi procesu oblikovanja, ocjenjivanja i preispitivanja ciljeva u vezi sa sposobnosti uzimajući u obzir potrebe uključenih država članica da osiguraju dosljednost s NATO-ovim procesom planiranja obrane (PPO) i procesom planiranja i preispitivanja (PPIP) partnerstva za mir (Pzm) u skladu s dogovorenim postupcima.

               —

               Odgovoran je da prati, procjenjuje i daje preporuke o osposobljavanju, vježbanju i međuoperativnosti snaga i kapaciteta koje države članice stavljaju na raspolaganje EU-u.

         4.   Funkcije

               —

               Obavlja tri glavne operativne funkcije: rano upozorenje, procjenu situacije i strateško planiranje.

               —

               Pod vodstvom EUMC-a daje tijelima EU-a vojna stručna znanja, a posebno glavnom tajniku/visokom predstavniku.

               —

               Promatra moguće krize oslanjajući se na nacionalne i multinacionalne obavještajne kapacitete.

               —

               Daje Situacijskom centru vojne informacije i prima od njega njegove zaključke.

               —

               Izvršava vojne aspekte strateškog planiranja unaprijed za Petersberške zadaće.

               —

               Određuje i sastavlja popise europskih nacionalnih i multinacionalnih snaga za operacije pod vodstvom EU-a u dogovoru s NATO-om.

               —

               Doprinosi uspostavi i pripremi (uključujući osposobljavanje i vježbe) nacionalnih i multinacionalnih snaga koje države članice stavljaju EU-u na raspolaganje. Različiti odnosi s NATO-om definirani su u odgovarajućim dokumentima.

               —

               Organizira i usklađuje postupke s nacionalnim i multinacionalnim vojnim stožerima, uključujući stožere NATO-a koji stoje na raspolaganju EU-u, pazeći pri tome na što veću usklađenost s NATO-ovim postupcima.

               —

               Programira, planira, vodi i ocjenjuje vojne aspekte postupaka EU-a za upravljanje krizom, uključujući primjenu postupaka EU-a/NATO-a.

               —

               Sudjeluje u financijskoj procjeni operacija i vježbi.

               —

               Održava veze s nacionalnim vojnim stožerima i multinacionalnim stožerima multinacionalnih snaga.

               —

               Uspostavlja stalne odnose s NATO-om u skladu sa „Stalnim dogovorima između EU-a/NATO-a” i odgovarajuće odnose s određenim korespondentima unutar UN-a i OESS-a, uz prethodno odobrenje tih organizacija.

         (a)   Dodatne funkcije u slučajevima upravljanja krizom:

               —

               Od obavještajnih službi traži i obrađuje specifične informacije i druge važne informacije iz svih dostupnih izvora.

               —

               Podržava EUMC svojim doprinosima kod uputa za početno planiranje i direktiva za planiranje Političkog i sigurnosnog odbora (PSO).

               —

               Razrađuje vojno-strateške opcije i kategorizira ih prema prioritetu, kao osnovu za vojne savjete EUMC-a Političkom i sigurnosnom odboru (PSO):

                           —

                           utvrđivanjem početnih širih mogućnosti,

                           —

                           prema potrebi tražeći podršku za planiranje od vanjskih izvora koji će te opcije analizirati i podrobnije ih razviti,

                           —

                           ocjenjujući rezultate ovog detaljnijeg posla i raspodjelom daljnjih zadataka koji se mogu pokazati potrebnima,

                           —

                           predstavljajući EUMC-u cjelovitu procjenu, uz naznačene prioritete i preporuke, sve prema potrebi.

               —

               Može također doprinositi nevojnim aspektima vojnih opcija.

               —

               U suradnji s osobljem za nacionalno planiranje i, prema potrebi, s NATO-om određuje snage koje bi mogle sudjelovati u potencijalnim operacijama koje vodi EU.

               —

               Pomaže zapovjedniku operacije pri tehničkim razmjenama s trećim zemljama koje daju vojne doprinose operacijama koje vodi EU, te pri pripremi konferencije o formiranju snaga.

               —

               Nastavlja nadgledati krizne situacije.

         (b)   Dodatne funkcije tijekom operacija

               —

               EUMS, koji djeluje pod vodstvom EUMC-a, neprekidno nadzire sve vojne aspekte operacija. Provodi strateške analize zajedno s imenovanim zapovjednikom operacije da bi dao potporu EUMC-u u njegovoj savjetodavnoj ulozi prema PSO-u, koji je nadležan za strateško usmjerenje.

               —

               Obzirom na politički i operativni razvoja događaja, daje EUMC-u nove opcije kao osnovu njegova vojnog savjetovanja PSO-a.

         5.   Organizacija

               —

               Djeluje pod vojnim vodstvom EUMC-a, kojem je odgovoran.

               —

               EUMS je odjel tajništva Vijeća koji je izravno povezan s GT/VP-om; čini ga osoblje upućeno iz država članica koje djeluju u međunarodnom svojstvu u skladu sa statutom koji Vijeće treba usvojiti.

               —

               Na čelu EUMS-a nalazi se glavni direktor (GD EUMS), časnik s tri zvjezdice, a djeluje pod upravom EUMC-a.

               —

               Da bi se mogao nositi sa svim Petersberškim zadaćama, bez obzira na to ima li EU pristup NATO-ovim sredstvima, EUMS je organiziran na način opisan u Prilogu A.

               —

               Tijekom upravljanja kriznim situacijama ili tijekom vježbi EUMS može osnovati timove za djelovanje u kriznim situacijama (CAT) primjenjujući svoja vlastita znanja, uz vlastito vojno osoblje i infrastrukturu. Osim toga može prema potrebi koristiti i vanjsko vojno osoblje radi privremenog povećanja, za koje će EUMC zamoliti države članice.

         6.   Odnosi s trećim zemljama

               —

               Odnosi između EUMS-a i europskih članica NATO-a koje nisu članice EU-a te drugih država, kandidatkinja za pristupanje EU-u, bit će definirani u dokumentu o odnosima EU-a s trećim zemljama.

      (1)  Uvodne definicije:

               Strateško planiranje: aktivnosti planiranja koje započinju čim se pojavi kriza i završavaju kad politička tijela EU-a odobre vojnu stratešku opciju ili niz vojnih strateških opcija. Strateški proces obuhvaća procjenu vojne situacije, definiciju političko-vojnog okvira i izradu vojno-strateških opcija.

               Vojno-strateška opcija: mogućnost vojne akcije namijenjene ostvarenju političko-vojnih ciljeva navedenih u političko-vojnom okviru. Vojno-strateška opcija opisuje moguće vojno rješenje, potrebna sredstva i preporuke za odabir zapovjednika i stožera operacije.

         PRILOG A

      ORGANIZACIJSKA SHEMA EUMS-a

      SKRAĆENICE

                  A

               ADMIN

               Upravni odsjek

                  C

               CEUMC

               predsjedatelj Vojnog odbora Europske unije

               CIO

               CIMIC i Odsjek za informacijske operacije

               CIS

               Odjel za komunikacije i informacijske sisteme

               CMC SPT

               potpora predsjedatelju Vojnog odbora Europske unije

               CON

               Odsjek za koncepte

               CRM/COP

               Odsjek za upravljanje krizom/za tekuće operacije

                  D

               DDG/COS

               zamjenik glavnog direktora i načelnik stožera Vojnog stožera Europske unije

               DGEUMS

               glavni direktor Vojnog stožera Europske unije

                  E

               EUMC |

               Vojni odbor Europske unije

               EUMS

               Vojni stožer Europske unije

               EXE

               Odsjek za vježbe

               EX OFFICE

               Izvršni ured

                  F

               FOR

               Odsjek za spremnost snaga

                  I

               INT

               Obavještajni odjel

               INT POL

               Odsjek za obavještajne analize

               ITS

               Odsjek za informacijsku tehnologiju i sigurnost

                  L

               LEGAL

               pravni savjetnik

               LOG

               Odsjek za logistiku

               LOG/RES

               Odsjek za logistiku i resurse

                  O

               OPS/EXE

               Odsjek za operacije i vježbe

                  P

               PERS

               Osobni stožer

               POL

               Analitični odsjek

               POL/PLS

               Odsjek za analize i planiranje

               POL/REQ

               Odsjek za politiku i zahtjeve

               PRD

               Produkcijski odsjek

                  R

               REQ

               Odsjek za zahtjeve

               RES/SPT

               Odsjek za potporu resursima


title: 2004/752/EZ, Euratom: Odluka Vijeća od 2. studenoga 2004. o osnivanju Službeničkog suda Europske unije

text:
               01/Sv. 17

               HR

               Službeni list Europske unije

               76

         32004D0752

               L 333/7

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 2. studenoga 2004.
   o osnivanju Službeničkog suda Europske unije
   (2004/752/EZ, Euratom)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 225.a i članak 245.,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 140.b i članak 160.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir mišljenje Suda,
   budući da:

               (1)

               Članak 225.a Ugovora o EZ-u i članak 140.b Ugovora o Euratomu ovlašćuju Vijeće da osniva sudske zborove za raspravljanje i odlučivanje u prvom stupnju o nekim vrstama tužbi ili postupaka te utvrđivanje pravila o organizaciji takvih sudskih radnih tijela i opsegu na njih prenesenih nadležnosti.

               (2)

               Osnivanje posebnog sudskog zbora za službeničke sporove, nadležnog za odlučivanje u tim sporovima u prvom stupnju, za koje je sada nadležan Prvostupanjski sud Europskih zajednica, pospješilo bi djelovanje sudskog sustava Zajednice. Osnivanje takvog suda je u skladu s pozivom iz Izjave br. 16 o članku 225.a Ugovora o EZ-u (1), koja je bila donesena prilikom potpisivanja Ugovora iz Nice 26. veljače 2001.

               (3)

               Prvostupanjskom sudu trebalo bi na odgovarajući način pripojiti sudski zbor, koji će biti u institucionalnom i organizacijskom smislu sastavni dio institucije Suda, i čiji bi članovi trebali imati sličan status kao članovi Prvostupanjskog suda.

               (4)

               Novi sudski zbor trebalo bi nazvati tako da ga se razlikuje po njegovom načinu odlučivanja od sastava Prvostupanjskog suda.

               (5)

               Kako bi se omogućilo jednostavno razumijevanje sudskog sustava, odredbe o nadležnosti, sastavu, organizaciji i postupku sudskog zbora trebalo bi utvrditi u Prilogu Statutu Suda.

               (6)

               Broj sudaca sudskog zbora trebao bi odgovarati opsegu predmeta. Kako bi se olakšalo odlučivanje Vijeća kod imenovanja sudaca, trebalo bi predvidjeti da Vijeće osniva neovisni savjetodavni odbor radi provjere zadovoljavaju li pristigle prijave tražene uvjete.

               (7)

               Sudski zbor trebao bi odlučivati u postupku prilagođenom posebnostima sporova koji mu trebaju biti povjereni na odlučivanje, razmatrajući u svim fazama postupka mogućnosti sporazumnog rješavanja spora.

               (8)

               U skladu s člankom 225.a trećim stavkom Ugovora o EZ-u i člankom 140.b trećim stavkom Ugovora o Euratomu protiv odluka sudskog zbora mogu se podnijeti žalbe Prvostupanjskom sudu o pravnim pitanjima pod istim uvjetima koji vrijede za žalbe podnesene Sudu protiv odluka Prvostupanjskoga suda. Mjerodavne odredbe Statuta Suda ponavljaju se u Prilogu Statutu koji se odnosi na sudski zbor, radi izbjegavanja međusobnog upućivanja, što bi moglo umanjiti jasnoću svih odredbi.

               (9)

               U ovoj odluci trebalo bi predvidjeti odgovarajuće prijelazne odredbe, tako da sudski zbor može izvršavati svoje dužnosti čim bude osnovan,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Prvostupanjskom sudu Europskih zajednica pripaja se sudski zbor, koji odlučuje u sporovima u vezi s javnom službom Europske unije, dalje u tekstu „Službenički sud Europske unije”. Službenički sud Europske unije ima sjedište pri Prvostupanjskom sudu.
   Članak 2.
   Protokol Statuta Suda mijenja se kako slijedi:

               1.

               Umeće se sljedeća glava:
               „GLAVA IV.a

                  SUDSKI ZBOROVI

               Članak 62.a
               Odredbe o nadležnosti, sastavu, organizaciji i postupku sudskih zborova osnovanih na temelju članka 225.a Ugovora o EZ-u i članka 140.b Ugovora o Euratomu utvrđene su u Prilogu ovom Statutu.”

               2.

               Dodaje se Prilog I., kao što je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

         Članak 3.
   1.   Prvi predsjednik Službeničkog suda Europske unije imenuje se na tri godine na isti način kao i suci, osim ako Vijeće odluči da se primjenjuje postupak iz članka 4. stavka 1. Priloga I. Statutu Suda, kao što je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.
   2.   Odmah nakon što svi suci Službeničkog suda Europske unije polože prisegu, predsjednik Vijeća ždrijebom odabire tri suca tog suda čiji mandat treba, odstupajući od članka 2. drugog stavka prve rečenice Priloga I. Statutu Suda, isteći nakon isteka prve tri godine njihovog mandata.
   3.   Predmeti iz članka 1. Priloga I. Statutu Suda koji su podneseni Prvostupanjskom sudu do dana stupanja na snagu tog članka i u kojima nije dovršen pisani postupak iz članka 52. Poslovnika Prvostupanjskog suda, upućuju se Službeničkom sudu Europske unije.
   4.   Do stupanja na snagu svog Poslovnika, Službenički sud Europske unije primjenjuje mutatis mutandis poslovnik Prvostupanjskog suda, osim odredaba o sucu pojedincu.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, osim članka 1. Priloga I. Statutu Suda, kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 1. Priloga I. Statutu Suda stupa na snagu na dan kada se u Službenom listu Europske unije objavi odluka predsjednika Suda kojom se utvrđuje da je Službenički sud Europske unije osnovan u skladu sa zakonom.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. studenoga 2004.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. R. BOT

      (1)  SL C 80, 10.3.2001., str. 80.
   PRILOG

         „PRILOG I.
         SLUŽBENIČKI SUD EUROPSKE UNIJE
         Članak 1.
         Službenički sud Europske unije (dalje u tekstu Službenički sud) nadležan je u prvom stupnju za rješavanje sporova između Zajednice i njezinih službenika na temelju članka 236. Ugovora o EZ-u i članka 152. Ugovora o Euratomu, uključujući sporove između svih tijela ili agencija i njihovih službenika, za koje je nadležnost dodijeljena Sudu.
         Članak 2.
         Službenički sud sastoji se od sedam sudaca. Na zahtjev Suda Vijeće može, odlučujući kvalificiranom većinom, povećati broj sudaca.
         Suci se imenuju na razdoblje od šest godina. Suci kojima je istekla dužnost mogu biti ponovno imenovani.
         Svako slobodno mjesto popunjava se novim imenovanjem suca na razdoblje od šest godina.
         Članak 3.
         1.   Suce imenuje Vijeće, odlučujući u skladu s člankom 225.a četvrtim stavkom Ugovora o EZ-u i člankom 140.b četvrtim stavkom Ugovora o Euratomu, nakon savjetovanja s odborom predviđenim ovim člankom. Pri imenovanju sudaca Vijeće osigurava ujednačen sastav Suda na što široj zemljopisnoj osnovi između državljana država članica i u odnosu na zastupljene nacionalne pravne sustave.
         2.   Svaki građanin Unije koji ispunjava uvjete iz članka 225.a četvrtog stavka Ugovora o EZ-u i članka 140.b četvrtog stavka Ugovora o Euratomu može podnijeti prijavu za kandidaturu. Vijeće, odlučujući kvalificiranom većinom na preporuku Suda, određuje uvjete i postupke o podnošenju i obradi prijava kandidatura.
         3.   Uspostavlja se odbor koji se sastoji od sedam osoba izabranih iz redova bivših članova Suda i Prvostupanjskog suda te odvjetnika priznate stručnosti. O članstvu u odboru i i pravilima za njegovo djelovanje odlučuje Vijeće kvalificiranom većinom na preporuku predsjednika Suda.
         4.   Odbor daje mišljenje o prikladnosti kandidata za obnašanje dužnosti suca Službeničkog sudu. Odbor svom mišljenju prilaže popis kandidata s najprikladnijim visokim stupnjem iskustva. Takav popis mora sadržavati imena barem dvostruko više kandidata u odnosu na broj sudaca koje Vijeće treba imenovati.
         Članak 4.
         1.   Suci iz vlastitih redova imenuju predsjednika Službeničkog suda na razdoblje od tri godine. On može biti ponovno izabran.
         2.   Službenički sud zasjeda u sudskim vijećima od tri suca. U određenim slučajevima uređenim poslovnikom, Službenički sud može zasjedati u punom sastavu ili u sudskom vijeću od pet sudaca ili kao sudac pojedinac.
         3.   Predsjednik Službeničkog suda predsjedava punim sastavom i sudskim vijećem od pet sudaca. Predsjednici sudskih vijeća od tri suca određuju se na način predviđen u stavku 1. Ako je predsjedniku Službeničkog suda dodijeljeno sudsko vijeće od tri suca, tada on njime predsjeda.
         4.   Nadležnost i kvorum za puni sastav kao i za sastav sudskih vijeća te dodjeljivanje predmeta tim sudskim vijećima uređuje se poslovnikom.
         Članak 5.
         Članci 2. do 6., 14., 15., članak 17. prvi drugi i peti stavak te članak 18. Statuta Suda primjenjuju se na Službenički sud i njegove članove.
         Prisega iz članka 2. Statuta daje se pred Sudom, a odluke iz članka 3., 4. i 6. Statuta Sud donosi nakon savjetovanja sa Službeničkim sudom.
         Članak 6.
         1.   Službenički sud podupiru odjeli Suda i Prvostupanjskog suda. Predsjednik Suda ili, u odgovarajućim slučajevima, predsjednik Prvostupanjskog suda određuju u suglasnosti s predsjednikom Službeničkog suda uvjete pod kojima dužnosnici i ostali službenici dodijeljeni Sudu i Prvostupanjskom sudu pružaju usluge Službeničkom sudu kako bi omogućili njegovo djelovanje. Određeni dužnosnici i ostali službenici odgovorni su tajniku Službeničkog suda, koji je podređen predsjednika tog suda.
         2.   Službenički sud imenuje svojeg tajnika i utvrđuje pravila kojima se uređuje njegov položaj. Članak 3. četvrti stavak i članci 10., 11. i 14. Statuta Suda primjenjuju se na tajnika Službeničkog suda.
         Članak 7.
         1.   Postupak pred Službeničkim sudom uređen je glavom III. Statuta Suda uz iznimku članaka 22. i 23. U poslovniku tog suda se prema potrebi utvrđuju dodatne i detaljnije odredbe.
         2.   Odredbe koje uređuju pitanje jezika Prvostupanjskog suda primjenjuju se na Službenički sud.
         3.   Pisani dio postupka sastoji se od podnošenja tužbe i odgovora na tužbu, osim ako Službenički sud odluči da je potrebna druga razmjena pisanih podnesaka. Ako dođe do takve druge razmjene, Službenički sud može, uz suglasnost stranaka,donijeti presudu izostavljajući usmeni dio postupka.
         4.   U svim fazama postupka, uključujući trenutak podnošenja tužbe, Službenički sud može razmotriti mogućnost sporazumnog rješenja spora, te omogućiti takvo rješenje.
         5.   Službenički sud odlučuje o troškovima predmeta. Podložno posebnim odredbama poslovnika, stranka koja izgubi spor plaća troškove ako je stranka koja je uspjela u sporu zatražila njihovu nadoknadu.
         Članak 8.
         1.   Ako je tužba ili neki drugi podnesak, koji je namijenjen Službeničkom sudu podnesen tajniku Suda ili Prvostupanjskog suda, on ga bez odgode upućuje tajniku Službeničkog suda. Jednako tako, ako je tužba ili neki drugi podnesak, koji je namijenjen Sudu ili Prvostupanjskom sudu greškom podnesen tajniku Službeničkog suda, on ga bez odgode upućuje tajniku Suda ili Prvostupanjskog suda.
         2.   Ako Službenički sud utvrdi da nije nadležan provoditi postupak i odlučivati u predmetu koji je u nadležnosti Suda i Prvostupanjskog suda, upućuje taj predmet Sudu ili Prvostupanjskom sudu. Jednako tako, ako Sud ili Prvostupanjski sud utvrde da neki predmet pripada u nadležnost Službeničkog suda, upućuju taj predmet Službeničkom sudu, koji se tada ne smije oglasiti nenadležnim.
         3.   Ako su pred Službeničkim sudom i Prvostupanjskim sudom pokrenuti postupci s istim pitanjem tumačenja ili u kojima se ispituje valjanost istog akta, Službenički sud može nakon saslušanja stranaka suspendirati postupak dok Prvostupanjski sud ne donese presudu.
         Ako su pred Službeničkim sudom i Prvostupanjskim sudom pokrenuti postupci s istim predmetom spora, Službenički sud oglašava se nenadležnim tako da Prvostupanjski sud može odlučivati o tim predmetima.
         Članak 9.
         Protiv konačnih odluka Službeničkog suda i protiv njegovih djelomičnih odluka o meritornim pitanjima te odluka o postupovnim pitanjima u vezi s prigovorima nenadležnosti ili nedopuštenosti može se podnijeti žalba Prvostupanjskom sudu u roku od dva mjeseca od dostave pobijane odluke.
         Takvu žalbu može podnijeti bilo koja stranka koja nije uspjela sa svojim zahtjevom u cijelosti ili djelomično. Stranke koje su se uključile u postupak, a koje nisu države članice i institucije Zajednica, mogu podnijeti takvu žalbu samo ako se odluka Službeničkog suda odnosi neposredno na njih.
         Članak 10.
         1.   Ako je Službenički sud odbio prijedlog za uključenje u postupak, podnositelj prijedloga može u roku od dva tjedna od dostave odluke kojom se odbija njegov prijedlog podnijeti žalbu Prvostupanjskom sudu.
         2.   Protiv svih odluka Službeničkog suda donesenih na temelju članak 242. ili 243. ili članka 256. četvrtog stavka Ugovora o EZ-u ili članka 157. ili članka 158. ili članka 164. trećeg stavka Ugovora o Euratomu, stranke u postupku mogu u roku od dva mjeseca od njihove dostave podnijeti žalbu Prvostupanjskom sudu.
         3.   Predsjednik Prvostupanjskog suda može u skraćenom postupku, koji se može, u mjeri u kojoj je to potrebno razlikovati od nekih pravila sadržanih u ovom Prilogu i koji se utvrđuje u poslovniku Prvostupanjskog suda, odlučiti o žalbama, kako je predviđeno u stavcima 1. i 2.
         Članak 11.
         1.   Žalba podnesena Prvostupanjskom sudu ograničena je na pravna pitanja. Može se podnijeti zbog nenadležnosti Službeničkog suda, zbog povrede postupka kojom se povređuju interesi podnositelja žalbe te zbog povrede prava Zajednice od strane Službeničkog suda.
         2.   Žalba samo protiv odluke o naknadi troškova postupka i o njihovoj visini nije dopuštena.
         Članak 12.
         1.   Ne dovodeći u pitanje članke 242. i 243. Ugovora o EZ-u ili članke 157. i 158. Ugovora o Euratomu, žalba pred Prvostupanjskim sudom nema suspenzivni učinak.
         2.   Ako se protiv odluke Službeničkog suda podnese žalba, postupak pred Prvostupanjskim sudom sastoji se od pisanog i usmenog dijela. U skladu s uvjetima utvrđenim u poslovniku, Prvostupanjski sud može, nakon što sasluša stranke u postupku, donijeti odluku bez provođenja usmenog postupka.
         Članak 13.
         1.   Ako je žalba osnovana, Prvostupanjski sud ukida odluku Službeničkog suda i sam odlučuje o sporu. On vraća predmet na odlučivanje Službeničkom sudu ako stanje postupka Sudu ne dopušta odlučivanje.
         2.   U slučaju vraćanja predmeta Službeničkom sudu, taj je sud vezan odlukom Prvostupanjskog suda u vezi s pravnim pitanjima.”


title: Odluka br. 1904/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uspostavljanju programa Europa za građane za razdoblje 2007. do 2013. radi promicanja aktivnog europskoga građanstva

text:
               01/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               70

         32006D1904

               L 378/32

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               12.12.2006.

      ODLUKA br. 1904/2006/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 12. prosinca 2006.
   o uspostavljanju programa Europa za građane za razdoblje 2007. do 2013. radi promicanja aktivnog europskoga građanstva
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegove članke 151. i 308.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (3),
   budući da:

               (1)

               Ugovor uspostavlja status građana Unije, koje dopunjuje nacionalno državljanstvo pojedine države članice. On je važan element u jačanju i zaštiti procesa europskih integracija.

               (2)

               Zajednica bi trebala kod građana probuditi punu svijest o njihovom statusu europskih građana, njegovim koristima, kao i pravima i obvezama, koji se trebaju promicati uzimajući u obzir supsidijarnost i u interesu kohezije.

               (3)

               Posebno je žurno da europski građani budu u potpunosti svjesni svojeg statusa građana Europske unije u kontekstu općeg promišljanja o budućnosti Europe koje je pokrenulo Europsko vijeće na sastanku u Bruxellesu 16. i 17. lipnja 2005. Program Europa za građane stoga trebao bi dopunjavati druge inicijative poduzete u tom kontekstu, ali ne i preklapati se s njima.

               (4)

               Da bi građani dali svoju punu podršku europskim integracijama, potrebno je staviti veći naglasak na njihove zajedničke vrijednosti, povijest i kulturu kao ključne elemente njihova članstva u društvu koje se temelji na načelima slobode, demokracije i poštovanja ljudskih prava, kulturne raznolikosti, tolerancije i solidarnosti, u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima (4), proglašenom 7. prosinca 2000.

               (5)

               Poticanje aktivnoga građanstva ključan je element u jačanju ne samo borbe protiv rasizma, ksenofobije i netolerancije, već i kohezije i razvoja demokracije.

               (6)

               U kontekstu informacijske i komunikacijske strategije EU-a, trebalo bi osigurati široku diseminaciju i velik utjecaj aktivnosti koje podržava program.

               (7)

               Kako bi se Europa približila svojim građanima i kako bi im se omogućilo da u potpunosti sudjeluju u izgradnji sve uže povezane Europe, potrebno je obratiti se svim državljanima i osobama sa zakonitim boravištem u državama sudionicama i uključiti ih u transnacionalne aktivnosti razmjene i suradnje, doprinoseći razvoju osjećaja pripadnosti zajedničkim europskim idealima.

               (8)

               Europski parlament je u Rezoluciji donesenoj 1998. smatrao poželjnim uložiti veliki napor radi unapređenja kontakata između građana različitih država članica i istaknuo da je specifična podrška Europske unije razvoju programa bratimljenja između općina u različitim državama članicama racionalna i poželjna.

               (9)

               Europsko vijeće je u nekoliko navrata prepoznalo potrebu da se Europsku uniju i njene institucije približi građanima država članica. Ono je poticalo institucije Unije da održavaju i potiču otvoren, transparentan i redovan dijalog s organiziranim civilnim društvom, na taj način promičući sudjelovanje građana u javnom životu i donošenju odluka, istodobno naglašavajući bitne vrijednosti koje dijele građani Europe.

               (10)

               Vijeće je Odlukom 2004/100/EZ od 26. siječnja 2004. o uspostavljanju programa djelovanja Zajednice za promicanje aktivnog europskoga građanstva (sudjelovanje građana) (5) uspostavilo program djelovanja koji je potvrdio potrebu za promicanjem održivog dijaloga s organizacijama civilnog društva i općinama i za podršku aktivne uključenosti građana.

               (11)

               Projekti građana s transnacionalnom i međusektorskom dimenzijom su važni alati za približavanje građanima i promicanje svijesti o Europi, europskim političkim integracijama, socijalnoj uključenosti i međusobnom razumijevanju.

               (12)

               Organizacije civilnog društva na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini su važni elementi aktivnog sudjelovanja građana u društvu i pomažu u oživljavanju svih aspekata javnog života. One su također posrednici između Europe i njenih građana. Stoga bi trebalo promicati i poticati njihovu transnacionalnu suradnju.

               (13)

               Organizacije za istraživanje europskih javnih politika mogu pružati ideje i razmišljanja kao i doprinos raspravi na europskoj razini. Stoga je uputno podupirati, kao vezu između europskih institucija i građana, aktivnosti koje odražavaju njihovu predanost stvaranju europskog identiteta i građanstva, uspostavljajući postupke s transparentnim kriterijima radi promicanja mreža za obavješćivanje i razmjenu.

               (14)

               Također je vrijedno nastaviti djelovanje koje je Europska unija započela u kontekstu Odluke br. 792/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o uspostavljanju programa djelovanja Zajednice u svrhu promicanja tijela aktivnih na europskoj razini u području kulture (6) radi očuvanja i sjećanja na glavna mjesta i arhiva povezanih s deportacijama. Na taj način se može zadržati svijest o svim dimenzijama i tragičnim posljedicama Drugog svjetskog rata i promicati univerzalno sjećanje kao način prevladavanja prošlosti i izgradnje budućnosti.

               (15)

               U Deklaraciji o sportu koju je Europsko vijeće donijelo na sastanku u Nici od 7. do 9. prosinca zabilježeno je da „Zajednica, iako nema izravne ovlasti u ovom području, u svojem djelovanju na temelju različitih odredaba Ugovora mora voditi računa o socijalnim, obrazovnim i kulturnim funkcijama svojstvenima sportu”.

               (16)

               Potrebno je obratiti posebnu pažnju na uravnoteženu integraciju građana i organizacija civilnog društva iz svih država članica u transnacionalne projekte i aktivnosti.

               (17)

               Države kandidatkinje i države EFTA-e koje su potpisnice Sporazuma o EGP-u priznate su kao potencijalni sudionici programa Zajednice, u skladu sa sporazumima sklopljenim s tim državama.

               (18)

               Europsko vijeće je 19. i 20. lipnja 2003. donijelo „Solunski program za Zapadni Balkan: Kretanje prema europskoj integraciji”, kojom se države Zapadnog Balkana poziva na sudjelovanje u programima i agencijama Zajednice; države Zapadnog Balkana stoga bi trebalo prepoznati kao potencijalne sudionike programa Zajednice.

               (19)

               Program bi trebalo redovito pratiti i neovisno ocjenjivati u suradnji s Komisijom i državama članicama kako bi se omogućile prilagodbe koje su potrebne ako se želi pravilno provesti mjere.

               (20)

               Pri postupku za praćenje i evaluaciju programa trebalo bi upotrijebiti ciljeve i pokazatelje koji su specifični, mjerljivi, dostižni, relevantni i vremenski određeni.

               (21)

               Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (7) (dalje u tekstu „Financijska uredba”) i Uredba Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 19. studenoga 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8), koje štite financijske interese Zajednice, moraju se primijeniti uzimajući u obzir načela jednostavnosti i dosljednosti u izboru proračunskih instrumenata, ograničenje broja slučajeva u kojima Komisija zadržava izravnu odgovornost za njihovu provedbu i upravljanje, te potrebnu proporcionalnost između iznosa sredstava i administrativnog opterećenja koje se odnosi na njihovu uporabu.

               (22)

               Također bi trebalo poduzimati odgovarajuće mjere kako bi se spriječile nepravilnosti i prijevare te osigurao povrat izgubljenih sredstava ili sredstava koja su nepravilno isplaćena ili utrošena.

               (23)

               Slijedeći načelo dobrog financijskog upravljanja, provedba programa se može pojednostavniti korištenjem paušalnog financiranja za potporu dodijeljenu sudionicima programa ili za potporu Zajednice za strukture koje su određene za upravljanje programom na nacionalnoj razini.

               (24)

               Ova Odluka utvrđuje, za cjelokupno trajanje programa, financijsku omotnicu koja predstavlja najbolji referentni okvir u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (9), za proračunsko tijelo tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

               (25)

               Budući da ciljeve ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se, zbog transnacionalne i multilateralne naravi djelovanja i mjera programa, može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenom u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti određenom u tome članku, ova Odluka ne prelazi potrebne okvire radi postizanja tih ciljeva.

               (26)

               Mjere potrebne za provedbu ove Odluke trebalo bi usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (10).

               (27)

               Prijelazne mjere za praćenje djelovanja započetih prije 31. prosinca 2006. trebalo bi usvojiti na temelju Odluke 2004/100/EZ,

         ODLUČILI SU:
   Članak 1.
   Predmet i područje primjene programa
   1.   Ovom se Odlukom uspostavlja program Europa za građane (dalje u tekstu „program”) za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.
   2.   Program doprinosi sljedećim općim ciljevima:

               (a)

               dati građanima priliku za interakciju i sudjelovanje u izgradnji sve bliskije povezane Europe, koja je demokratska i otvorena prema svijetu, ujedinjena i obogaćena svojom kulturnom raznolikošću, time razvijajući građanstvo Europske unije;

               (b)

               razviti osjećaj europskog identiteta temeljen na zajedničkim vrijednostima, povijesti i kulturi;

               (c)

               poticati osjećaj da Europska unija pripada svojim državljanima;

               (d)

               povećati toleranciju i međusobno razumijevanje između europskih građana, poštujući i promičući kulturnu i jezičnu raznolikost, istodobno doprinoseći međukulturalnom dijalogu.

         Članak 2.
   Specifični ciljevi programa
   Program ima sljedeće specifične ciljeve u skladu s temeljnim ciljevima Ugovora koji se provode na transnacionalnoj osnovi:

               (a)

               spajati ljude iz lokalnih zajednica cijele Europe kako bi dijelili i razmjenjivali iskustva, mišljenja i vrijednosti i učili iz povijesti te gradili za budućnost;

               (b)

               poticati djelovanja, raspravu i razmišljanja koja se odnose na europsko građanstvo i demokraciju, zajedničke vrijednosti, zajedničku povijest i kulturu kroz suradnju u okviru organizacija civilnog društva na europskoj razini;

               (c)

               približiti Europu njenim građanima promičući vrijednosti i postignuća Europe, istodobno čuvajući sjećanje na njenu prošlost;

               (d)

               poticati interakciju između građana i organizacija civilnog društva iz svih država sudionica, doprinoseći međukulturalnom dijalogu i ističući raznolikost i jedinstvo Europe, s posebnom pažnjom na aktivnosti kojima je cilj razvijanje bliskijih veza između državljana država članica Europske unije na dan 30. travnja 2004. i onih iz država članica koje su pristupile od toga datuma.

         Članak 3.
   Djelovanja
   1.   Ciljevi programa se ostvaruju putem potpore za sljedeća djelovanja, čiji je detaljniji prikaz u dijelu I. Priloga:

               (a)

               Aktivni građani za Europu, što obuhvaća:

                           —

                           bratimljenje gradova,

                           —

                           projekte građana i mjere potpore;

               (b)

               Aktivno civilno društvo u Europi, što obuhvaća:

                           —

                           strukturnu potporu organizacijama za istraživanje europskih javnih politika (think tanks),

                           —

                           strukturnu potporu organizacijama civilnog društva na europskoj razini,

                           —

                           potporu projektima organizacija civilnog društva;

               (c)

               Zajedno za Europu, što obuhvaća:

                           —

                           događanja visoke vidljivosti, kao što su komemoracije, nagrade, umjetnička događanja, sveeuropske konferencije,

                           —

                           studije, ankete i ispitivanja javnog mnijenja,

                           —

                           alate informiranja i diseminacije;

               (d)

               Aktivno europsko sjećanje, što obuhvaća:

                           —

                           očuvanje glavnih mjesta i arhiva povezanih s deportacijama i komemoracija žrtava.

         2.   U svakom se djelovanju može dati prvenstvo uravnoteženoj integraciji građana i organizacija civilnog društva iz svih država članica, u skladu sa specifičnim ciljem određenim u članku 2. točki (d).
   Članak 4.
   Oblici mjera Zajednice
   1.   Mjere Zajednice mogu biti u obliku bespovratnih sredstava ili ugovora o javnoj nabavi.
   2.   Bespovratna sredstva Zajednice mogu se pružiti putem specifičnih oblika kao što su bespovratna sredstava za poslovanje, bespovratna sredstava za djelovanja, stipendije i nagrade.
   3.   Ugovori o javnoj nabavi pokrit će troškove usluga, kao što su organiziranje događanja, studije i istraživanja, alate informiranja i diseminacije, praćenje i evaluaciju.
   4.   Kako bi ispunili uvjete za bespovratna sredstva Zajednice, korisnici moraju udovoljiti zahtjevima određenim u dijelu II. Priloga.
   Članak 5.
   Sudjelovanje u programu
   Program je otvoren za sudjelovanje sljedećim zemljama, dalje u tekstu „zemlje sudionice”:

               (a)

               državama članicama;

               (b)

               državama EFTA-e koje su stranke Sporazuma o EGP-u u skladu s odredbama tog Sporazuma;

               (c)

               državama kandidatkinjama za koje je utvrđena pretpristupna strategiju u skladu s općim načelima i uvjetima utvrđenima za njihovo sudjelovanje u programima Zajednice u okvirnim sporazumima sklopljenim s tim zemljama;

               (d)

               državama Zapadnog Balkana sukladno modalitetima koji će se s tim državama uspostaviti na temelju okvirnih sporazuma o općim načelima za njihovo sudjelovanje u programima Zajednice.

         Članak 6.
   Pristup programu
   Program otvoren je svim dionicima koji promiču aktivno europsko građanstvo, a posebno lokalnim tijelima i organizacijama, organizacijama za istraživanje europskih javnih politika (think tanks), skupinama građana i ostalim organizacijama civilnog društva.
   Članak 7.
   Suradnja s međunarodnim organizacijama
   Program može obuhvaćati zajedničke i inovativne aktivnosti u području aktivnog europskoga građanstva s relevantnim međunarodnim organizacijama poput Vijeća Europe i Unesco-a, na temelju zajedničkih doprinosa i u skladu s Financijskom uredbom i pojedinim pravilima svake institucije ili organizacije.
   Članak 8.
   Provedbene mjere
   1.   Komisija usvaja mjere potrebne za provedbu programa u skladu s odredbama Priloga.
   2.   Sljedeće se mjere usvajaju u skladu s postupkom iz članka 9. stavka 2.:

               (a)

               modaliteti provedbe programa, uključujući godišnji plan rada, kriterije odabira i postupke odabira;

               (b)

               opća ravnoteža između različitih djelovanja programa;

               (c)

               postupci za praćenje i evaluaciju programa;

               (d)

               financijska potpora (iznos, trajanje, raspodjela i korisnici) koju Komisija daje za sva bespovratna sredstva za poslovanje, višegodišnje sporazume o bratimljenju na temelju djelovanja 1 i događanja visoke vidljivosti na temelju djelovanja 3.

         3.   Sve se druge mjere potrebne za provedbu programa usvajaju u skladu s postupkom iz članka 9. stavka 3.
   4.   Kao dio postupka navedenog u stavku 2., Komisija može izraditi smjernice za svako djelovanje u Prilogu kako bi prilagodila program svim promjenama prioriteta u području aktivnog europskoga građanstva.
   Članak 9.
   Odbor
   1.   Komisiji pomaže odbor.
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njenog članka 8.
   Razdoblje utvrđeno u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ određuje se na dva mjeseca.
   3.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njenog članka 8.
   4.   Odbor donosi svoj poslovnik.
   Članak 10.
   Usklađenost s drugim instrumentima Zajednice i Europske unije
   1.   Komisija osigurava koherentnost i komplementarnost između programa i instrumenata u drugim područjima djelovanja Zajednice, osobito obrazovanju, strukovnom osposobljavanju, kulturi, mladeži, sportu, okolišu, audiovizualnom sektoru i medijima, temeljnim pravima i slobodama, socijalnoj uključenosti, jednakosti među spolovima, suzbijanju svih oblika diskriminacije, rasizma i ksenofobije, znanstvenom istraživanju, informatičkom društvu i vanjskom djelovanju Zajednice, posebno na razini Europske politike susjedstva.
   2.   Program može dijeliti resurse s drugim instrumentima Zajednice i Europske unije kako bi se provele djelovanja kojima se ispunjavaju ciljevi programa i drugih instrumenata.
   Članak 11.
   Financijska omotnica
   1.   Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje iz članka 1. određuje se na 215 milijuna EUR.
   2.   Proračunsko tijelo odobrava godišnja sredstva u granicama financijskog okvira.
   Članak 12.
   Financijske odredbe
   1.   Financijska pomoć je u obliku bespovratnih sredstava pravnim osobama. Ovisno o vrsti djelovanja i željenim ciljevima, bespovratna sredstva se također mogu dodijeliti fizičkim osobama.
   2.   Komisija može fizičkim ili pravnim osobama dodijeliti nagrade za djelovanja ili projekte provedene u okviru programa.
   3.   U skladu s člankom 181. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2342/2002 i ovisno o vrsti djelovanja, može se odobriti paušalno financiranje i/ili financiranje po troškovima jedinice.
   4.   Može biti dopušteno sufinanciranje u naravi.
   5.   Komisija može odlučiti, s obzirom na karakteristike korisnika i vrstu djelovanja, osloboditi korisnike od provjere profesionalne stručnosti i kvalifikacija potrebnih za provedbu predloženog djelovanja ili programa rada.
   6.   Pri malim se iznosima bespovratnih sredstava može ograničiti količina informacija koje korisnik treba dostaviti.
   7.   U specifičnim slučajevima kao što je dodjela malih bespovratnih sredstava, korisnik ne treba dokazati svoju financijsku sposobnost obavljanja planiranog projekta ili programa rada.
   8.   Bespovratna sredstva za poslovanje koja se dodjeljuju u okviru programa tijelima čiji je cilj od općeg europskog interesa, kako je određeno u članku 162. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2342/2002, ne smanjuju se automatski u slučaju obnavljanja.
   Članak 13.
   Zaštita financijskih interesa Zajednice
   1.   Komisija osigurava da se prilikom provedbe djelovanja koje se financiraju na temelju ove Odluke financijski interesi Zajednice štite primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti učinkovitim provjerama i osiguravanjem povrata nepravilno uplaćenih iznosa te, ako su nepravilnosti otkrivene, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (11), Uredbe Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (12) i Uredbom(EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje vodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (13).
   2.   Za djelovanja Zajednice koje se financiraju u okviru programa, pojam nepravilnosti iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2988/95 znači povredu odredbe prava Zajednice ili kršenje ugovorne obveze koje proizlaze iz činjenja ili propusta gospodarskog subjekta, koji je neopravdanim izdatkom ugrozio, ili je mogao ugroziti opći proračun Unije ili proračune kojima upravljaju Zajednice.
   3.   Komisija smanjuje, suspendira ili osigurava povrat iznosa financijske pomoći odobrene za djelovanje ako otkrije nepravilnosti, uključujući nepoštovanje odredaba ove Odluke ili pojedine odluke ili ugovora ili sporazuma kojim se dodjeljuje dotična financijska potpora, ili ako se ispostavi da je djelovanje bila promijenjeno, a da se nije zatražilo odobrenje Komisije, na način koji je u sukobu s naravi ili provedbenim uvjetima projekta.
   4.   Ako se nisu poštovali vremenski rokovi ili ako je samo dio dodijeljene financijske pomoći opravdan napretkom postignutim provođenjem djelovanja, Komisija traži od korisnika podnošenje opažanja unutar određenog roka. Ako korisnik ne pruži zadovoljavajući odgovor, Komisija može ukinuti preostalu financijsku pomoć i tražiti vraćanje već isplaćenih iznosa.
   5.   Sva nepropisno plaćena sredstva vraćaju se Komisiji. Na iznose koji nisu vraćeni na vrijeme zaračunavaju se kamate prema uvjetima utvrđenima u Financijskoj uredbi.
   Članak 14.
   Praćenje i evaluacija
   1.   Komisija osigurava redovito praćenje programa. Rezultati procesa praćenja i evaluacije se koriste u provedbi programa. Praćenje posebno obuhvaća izradu izvješća iz stavka 3. točaka (a) i (c).
   Specifični se ciljevi mogu revidirati u skladu s člankom 251. Ugovora.
   2.   Komisija osigurava redovnu, vanjsku i neovisnu evaluaciju programa i redovno izvješćuje Europski parlament.
   3.   Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija dostavlja:

               (a)

               privremeno evaluacijsko izvješće o dobivenim rezultatima i o kvalitativnim i kvantitativnim aspektima provedbe programa najkasnije do 31. prosinca 2010.;

               (b)

               komunikaciju o nastavku programa najkasnije do 31. prosinca 2011.;

               (c)

               naknadno evaluacijsko izvješće najkasnije do 31. prosinca 2015.

         Članak 15.
   Prijelazne odredbe
   Djelovanja pokrenuta prije 31. prosinca 2006. na temelju Odluke 2004/100/EZ i dalje uređuje ta odluka do njihova zaključenja.
   Kako je predviđeno člankom 18. Financijske uredbe, programu se mogu odobriti sredstva koja odgovaraju namjenskim prihodima koji proizlaze iz vraćanja nepravilno plaćenih iznosa na temelju Odluke 2004/100/EEZ.
   Članka 16.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. siječnja 2007.

      Sastavljeno u Strasbourgu 12. prosinca 2006.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         Josep BORRELL FONTELLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Mauri PEKKARINEN

      (1)  SL C 28, 3.2.2006., str. 29.

      (2)  SL C 115, 16.5.2006., str. 81.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 5. travnja 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu), Zajedničko stajalište Vijeća od 25. rujna 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Stajalište Europskog parlamenta od 25. listopada 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu). Odluka Vijeća od 11. prosinca 2006.

      (4)  SL C 364, 18.12.2000., str. 1.

      (5)  SL L 30, 4.2.2004., str. 6.

      (6)  SL L 138, 30.4.2004., str. 40.

      (7)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (8)  SL L 357, 31.12.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 1248/2006 (SL L 227, 19.8.2006., str. 3.).

      (9)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

      (10)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

      (11)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

      (12)  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

      (13)  SL L 136, 31.5.1999., str. 1.
   PRILOG
   I.   OPIS DJELOVANJA

   Dodatne informacije o pristupu programu
   Organizacije civilnog društva navedene u članku 6. obuhvaćaju, inter alia, sindikate, obrazovne institucije i organizacije aktivne u području dobrovoljnog rada i amaterskog sporta.
   DJELOVANJE 1:   Aktivni građani za Europu
   Ovo djelovanje predstavlja dio programa koji je izričito usmjeren na aktivnosti koje uključuju građane. Te aktivnosti dijele se na dvije vrste mjera kako slijedi:

      Bratimljenje gradova

   Cilj ove mjere su aktivnosti koje obuhvaćaju ili promiču izravne razmjene između europskih građana kroz njihovo sudjelovanje u aktivnostima bratimljenja gradova. To mogu biti jednokratne ili pilot aktivnosti, ili mogu poprimiti oblik strukturiranih, višegodišnjih, višepartnerskih sporazuma koji su pomnije programirani i obuhvaćaju skup aktivnosti od sastanaka građana do tematskih konferencija ili seminara o predmetima zajedničkog interesa, zajedno s pripadajućim publikacijama, organiziranih u kontekstu aktivnosti bratimljenja gradova. Ova će mjera aktivno doprinijeti jačanju međusobnog poznavanja i razumijevanja između građana i između kultura.
   Za godine 2007., 2008. i 2009., strukturalna se potpora može pružiti izravno Vijeću europskih općina i regija (CEMR), tijelu čiji je cilj od općeg europskog interesa, a koje djeluje u području bratimljenja gradova.

      Projekti građana i mjere potpore

   U okviru ove mjere će se pružiti potpora za različite projekte transnacionalne i međusektorske dimenzije koji izravno uključuju građane. Prednost imaju projekti kojima je cilj podupiranje sudjelovanja na lokalnoj razini. Opseg i područje primjene tih projekata će ovisiti o razvoju unutar društva i istraživat će, kroz inovativne pristupe, moguće odgovore na utvrđene potrebe. Poticat će se uporaba novih tehnologija, posebno tehnologija informacijskog društva (IST). Ti će projekti okupljati građane iz različitih okruženja, koji će zajedno djelovati ili raspravljati o zajedničkim europskim pitanjima, na taj način razvijajući međusobno razumijevanje i podižući svijest o procesu europskih integracija.
   Radi poboljšavanja projekata bratimljenja gradova i projekata građana, također je potrebno razviti mjere potpore radi razmjene najboljih praksi, udruživanja interesa između dionika na lokalnim i regionalnim razinama, uključujući javna tijela, te razviti nove vještine, na primjer kroz osposobljavanje.
   Okvirno će ovom djelovanju biti namijenjeno najmanje 45 % ukupnog proračuna dodijeljenog programu.
   DJELOVANJE 2:   Aktivno civilno društvo u Europi

      Strukturna potpora organizacijama za istraživanje europskih javnih politika (think-tanks)

   Tijela koja pružaju nove ideje i razmišljanja o europskim pitanjima su važni institucionalni sugovornici koji institucijama EU-a mogu dati neovisne strateške, međusektorske preporuke. Ona mogu poduzimati aktivnosti koje doprinose raspravi posebno o građanstvu Europske unije i o europskim vrijednostima i kulturama. Ova je mjera usmjerena jačanju institucionalne sposobnosti tih organizacija koje su reprezentativne, pružaju stvarnu europsku dodanu vrijednost, mogu postići važne multiplikacijske učinke i, naposljetku, mogu surađivati s drugim korisnicima programa. Jačanje transeuropskih mreža je važan element u ovom području. Bespovratna sredstva se mogu dodijeliti na temelju višegodišnjeg programa rada koji povezuje različite teme ili aktivnosti.
   Za godine 2007., 2008. i 2009., strukturna se potpora može pružiti izravno za udrugu „Groupement d’études et de recherches Notre Europe” i za „Institut für Europäische Politik” kao tijelima čiji su ciljevi od općeg europskog interesa.

      Strukturna potpora organizacijama civilnog društva na europskoj razini

   Organizacije civilnog društva su važan dio građanskih, obrazovnih, kulturnih i političkih aktivnosti za sudjelovanje u društvu. Potrebno je postojanje tih organizacija i njihovo djelovanje i suradnja na europskoj razini. One također trebaju imati mogućnost sudjelovati u oblikovanju politika putem savjetovanja. Ova će im mjera dati sposobnost i stabilnost za djelovanje u međusektorskoj i horizontalnoj dimenziji kao transnacionalnih katalizatora za svoje članove i za civilno društvo na europskoj razini, na taj način doprinoseći ciljevima programa. Jačanje transeuropskih mreža i europskih udruženja je važan element ovog područja rada. Bespovratna sredstva se mogu dodijeliti na temelju višegodišnjeg programa rada koji povezuje različite teme ili aktivnosti.
   Za godine 2007., 2008. i 2009., strukturna se potpora može izravno pružiti za tri tijela koja ispunjavaju cilj od općeg europskog interesa: Platformi europskih socijalnih nevladinih organizacija, Europskom pokretu i Europskom vijeću za izbjeglice i prognanike.

      Potpora za projekte koje su pokrenule organizacije civilnog društva

   Organizacije civilnog društva na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili europskoj razini uključuju građane ili predstavljaju njihove interese kroz rasprave, publikacije, zastupanje interesa i druge konkretne transnacionalne projekte. Uvođenje ili izgradnja europske dimenzije u aktivnostima organizacija civilnog društva će im omogućiti unaprijediti sposobnosti i povećati svoju publiku. Izravna suradnja među organizacijama civilnog društva iz različitih država članica doprinijet će međusobnom razumijevanju različitih kultura i stajališta te utvrđivanju zajedničkih zabrinutosti i vrijednosti. Iako to može biti u obliku pojedinačnih projekata, dugoročniji pristup će također osigurati utjecaj veće održivosti i razvoj mreža i sinergija.
   Okvirno će ovom djelovanju biti namijenjeno oko 31 % ukupnog proračuna dodijeljenog programu.
   DJELOVANJE 3:   Zajedno za Europu

      Događanja velike vidljivosti

   Ova će mjera podupirati događanja koje organizira Komisija, prema potrebi u suradnji s državama članicama ili drugim relevantnim partnerima, koja su značajnog opsega i djelokruga, nailaze na odaziv naroda Europe i pomažu povećati njihov osjećaj pripadnosti istoj zajednici, podignuti svijest o povijesti, postignućima i vrijednostima Europske unije, uključuju ih u međukulturalni dijalog te doprinose razvoju njihovog europskog identiteta.
   Ta događanja mogu obuhvaćati komemoracije povijesnih događaja, proslave europskih postignuća, umjetnička događanja, podizanje svijesti o specifičnim pitanjima, sveeuropske konferencije i dodjelu nagrada kojima se ističu velika postignuća. Potiče se uporaba novih tehnologija, posebno tehnologija informacijskog društva IST.

      Studije

   Kako bi se bolje razumjelo aktivno građanstvo na europskoj razini, Komisija će provesti studije, ankete i ispitivanja javnog mnijenja.

      Alati informiranja i diseminacije

   S obzirom na usredotočenost na građane i različite inicijative u području aktivnoga građanstva, putem internetskog portala i ostalih alata je potrebno pružiti sveobuhvatne informacije o različitim aktivnostima programa, o drugim europskim djelovanjima koja se odnose na građanstvo i o drugim relevantnim inicijativama.
   Za godine 2007., 2008. i 2009., strukturna se potpora može pružiti izravno za „Association Jean Monnet”, „Centre européen Robert Schuman” i „Maisons de l’Europe” ujedinjenih na nacionalnoj i europskoj razini kao tijelima čiji su ciljevi od općeg europskog interesa.
   Okvirno će ovom djelovanju biti namijenjeno oko 10 % ukupnog proračuna dodijeljenog programu.
   DJELOVANJE 4:   Aktivno europsko sjećanje
   U okviru ovog djelovanja se mogu poduprijeti sljedeće vrste projekata:

               —

               za očuvanje glavnih mjesta i spomenika povezanih s masovnim deportacijama, nekadašnjim koncentracijskim logorima i ostalim velikim mjestima nacističkog mučenja i ubijanja, kao i arhiva koji dokumentiraju te događaje i za održavanje sjećanja na žrtve, kao i sjećanja na osobe koje su u ekstremnim uvjetima spasili ljude od holokausta;

               —

               za komemoraciju žrtava masovnog ubijanja i masovnih deportacija povezanih sa staljinizmom, kao i očuvanje spomenika i arhiva koji dokumentiraju te događaje.

         Okvirno će ovom djelovanju biti namijenjeno oko 4 % ukupnog proračuna dodijeljenog programu.
   II.   UPRAVLJANJE PROGRAMOM

   Provedba programa vodi se načelima transparentnosti i otvorenosti prema velikom broju različitih organizacija i projekata. Kao posljedica, u pravilu će se projekti i aktivnosti birati otvorenim pozivom za podnošenje prijedloga. Odstupanja će biti moguća samo u vrlo specifičnim okolnostima, u potpunosti poštujući članak 168. stavak 1. točke (c) i (d) Uredbe (EZ, Euratom) br. 2342/2002.
   Program će razviti načelo višegodišnjeg partnerstva na temelju dogovorenih ciljeva, temelji se na analizi rezultata kako bi se osigurale obostrane koristi kako za civilno društvo, tako i za Europsku uniju. Maksimalno trajanje financiranja dodijeljenog na temelju ugovora o jednokratnoj dodjeli bespovratnih sredstava u okviru programa se ograničava na 3 godine.
   Za neka će djelovanja možda biti potrebno neizravno centralizirano upravljanje od strane izvršne agencije ili, posebno u slučaju djelovanja 1, od strane nacionalnih agencija.
   Sva će se djelovanja provoditi na transnacionalnoj osnovi. Ona će potaknuti mobilnost građana i ideja u okviru Europske unije.
   Povezivanje u mrežu i usmjeravanje na multiplikacijske učinke, uključujući uporabu informatičke i komunikacijske tehnologije (IKT), bit će važni i odražavat će se u vrstama aktivnosti i opsegu područja uključenih organizacija. Potaknut će se razvoj interakcije i sinergije između različitih vrsta dionika uključenih u program.
   Proračun programa također može pokrivati izdatke za pripremu, nastavno postupanje, praćenje, reviziju i evaluaciju aktivnosti koje su izravno potrebne za upravljanje programom i ostvarivanje njegovih ciljeva, posebno za studije, sastanke, aktivnosti informiranja i izdavanja, izdatke povezane s IT mrežama za razmjenu informacija i sve druge izdatke za administrativnu i tehničku potporu o kojima Komisija može odlučiti za upravljanje programom.
   Ukupni administrativni izdaci programa trebaju biti proporcionalni zadacima predviđenima pojedinim programom i okvirno trebaju iznositi otprilike 10 % ukupnog proračuna dodijeljenog programu.
   Komisija može prema potrebi poduzeti aktivnosti informiranja, izdavanja i diseminacije, na taj način osiguravajući široko poznavanje i velik utjecaj aktivnosti koje program podupire.
   III.   KONTROLE I REVIZIJE

   Za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom uspostavit će se sustav revizije uzorkovanjem.
   Korisnik bespovratnih sredstava mora Komisiji staviti na raspolaganje sve popratne dokumente koji se odnose na izdatke u razdoblju od pet godina od dana završne isplate. Korisnik bespovratnih sredstava mora osigurati da se, prema potrebi, Komisiji stave na raspolaganje popratni dokumenti u vlasništvu partnera ili članova.
   Komisija može provesti reviziju korištenja bespovratnih sredstava izravno od strane vlastitog osoblja ili drugog kvalificiranog vanjskog tijela po njenom izboru. Te se revizije mogu provesti za vrijeme trajanja ugovora i u razdoblju od pet godina od dana plaćanja preostalog iznosa. Kada je to primjereno, rezultati revizije mogu prema potrebi dovesti do odluke Komisije o povratu sredstava.
   Osoblje Komisije i vanjsko osoblje koje ovlasti Komisija moraju imati odgovarajući pristup uredima korisnika, kao i svim informacijama potrebnih za reviziju, uključujući informacijama u elektroničkom obliku.
   Revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevare (OLAF) imat će ista prava kao i Komisija, osobito pravo pristupa.


title: 2010/594/EU: Odluka Europskog vijeća od 16. rujna 2010. o izmjeni popisa sastava Vijeća

text:
180                     HR                               Službeni list Europske unije                                                01/Sv. 17
32010D0594
L 263/12                                              SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                                 6.10.2010.
                                                     ODLUKA EUROPSKOG VIJEĆA
                                                             od 16. rujna 2010.
                                                      o izmjeni popisa sastava Vijeća
                                                               (2010/594/EU)
EUROPSKO VIJEĆE,                                                           DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                                                                Članak 1.
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov               Popis sastava Vijeća utvrđen u Prilogu Odluci 2009/878/EU i,
članak 16. stavak 6. prvi podstavak,                                       slijedom toga, popis sastava Vijeća naveden u Prilogu I. Poslo
                                                                           vniku Vijeća mijenjaju se kako slijedi:
                                                                           1. točka 6. Konkurentnost (unutarnje tržište, industrija i istra
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a                    živanje) zamjenjuje se sljedećim:
posebno njegov članak 236. točku (a),
                                                                               „6. Konkurentnost (unutarnje tržište, industrija, istraživanje i
                                                                                svemir)”;
budući da:
                                                                           2. točka 10. „Obrazovanje, mladi i kultura” zamjenjuje se slje
                                                                               dećim:
(1)     Kako bi se odrazile izmjene uvedene Ugovorom iz Lisa                  „10. Obrazovanje, mladi, kultura i sport”.
        bona u prethodne Ugovore u vezi sa svemirom i spor
        tom, u nazivima sastava Vijeća trebalo bi izmijeniti               Bilješka ostaju neizmijenjene.
        naslov sastava „Konkurentnost (unutarnje tržište, indu
        strija i istraživanje)” dodavanjem riječi „svemir” i naslov                                     Članak 2.
        sastava „Obrazovanje, mladi i kultura” dodavanjem riječi
        „sport”.                                                           Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
(2)     Stoga bi trebalo izmijeniti popis sastava Vijeća naveden u         Sastavljeno u Bruxellesu 16. rujna 2010.
        Prilogu Odluci 2009/878/EU Vijeća (opći poslovi) od
        1. prosinca 2009. o utvrđivanju popisa sastava Vijeća                                                 Za Europsko vijeće
        uz sastave iz članka 16. stavka 6. drugog i trećeg
        podstavka Ugovora o Europskoj uniji (1), koji je preuzet                                                  Predsjednik
        u Prilogu I. Poslovniku Vijeća (2),                                                                   H. VAN ROMPUY
(1) SL L 315, 2.12.2009., str. 46.
(2) SL L 325, 11.12.2009., str. 35.


title: 2013/715/EU: Odluka Vijeća od 2. prosinca 2013. o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba donijeti u okviru Ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije o pristupanju Republike Jemena Svjetskoj trgovinskoj organizaciji

text:
               6.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 326/44

         ODLUKA VIJEĆA
   od 2. prosinca 2013.
   o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba donijeti u okviru Ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije o pristupanju Republike Jemena Svjetskoj trgovinskoj organizaciji
   (2013/715/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. i članak 100. stavak 2. te prvi podstavak članka 207. stavka 4., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vlada Republike Jemena podnijela je 12. travnja 2000. zahtjev za pristupanje Sporazumu iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u skladu s člankom XII. tog Sporazuma.

               (2)

               Radna skupina za pristupanje Republike Jemena osnovana je 17. i 19. srpnja 2000. kako bi se postigao sporazum o uvjetima pristupanja prihvatljivima za Republiku Jemen i sve članice WTO-a.

               (3)

               Komisija je u ime Unije dogovorila opsežan niz obveza koje Republika Jemen mora ispuniti za otvaranje tržišta i koji ispunjuju zahtjeve Unije.

               (4)

               Te su obveze sadržane u Protokolu o pristupanju Republike Jemena WTO-u.

               (5)

               Očekuje se da će pristupanje WTO-u imati pozitivan i dugotrajan učinak na postupak gospodarskih reformi i održivi razvoj u Republici Jemenu.

               (6)

               Protokol o pristupanju stoga valja odobriti.

               (7)

               Člankom XII. Sporazuma o osnivanju WTO-a predviđa se da se uvjeti pristupanja dogovaraju između članice pristupnice i WTO-a te da te uvjete odobrava WTO na Ministarskoj konferenciji WTO-a.

               (8)

               Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje će se u ime Unije usvojiti na Ministarskoj konferenciji WTO-a o pristupanju Republike Jemena WTO-u,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Stajalište koje u ime Europske unije treba donijeti u okviru Ministarske konferencije WTO-a o pristupanju Republike Jemena WTO-u jest da se odobrava pristupanje.
   Članak 2.
   Ova odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. GUSTAS


title: 2014/546/EU, Euratom: Odluka Europskog parlamenta od 3. travnja 2014. o davanju razrješnice za izvršenje proračuna Izvršne agencije za mala i srednja poduzeća (prije Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije) za financijsku godinu 2012.

text:
               5.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 266/104

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 3. travnja 2014.
   o davanju razrješnice za izvršenje proračuna Izvršne agencije za mala i srednja poduzeća (prije Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije) za financijsku godinu 2012.
   (2014/546/EU, Euratom)
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2012. (1),

               —

               uzimajući u obzir konsolidirane godišnje financijske izvještaje Unije za financijsku godinu 2012. (COM(2013) 570 – C7-0273/2013) (2),

               —

               uzimajući u obzir konačne godišnje financijske izvještaje Izvršne agencije za konkurentnost i inovacije za financijsku godinu 2012.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Komisije o mjerama praćenja na temelju razrješnice za financijsku godinu 2011. (COM(2013) 668) i uz radne dokumente službi Komisije koji su priloženi uz to izvješće (SWD(2013) 348 i SWD(2013) 349),

               —

               uzimajući u obzir izvješće Komisije o procjeni financija Unije na temelju ostvarenih rezultata (COM(2013) 461) i radne dokumente službi Komisije koji su priloženi uz to izvješće (SWD(2013) 228 i SWD(2013) 229),

               —

               uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije tijelu nadležnom za davanje razrješnice u vezi s unutarnjim revizijama provedenima 2012. (COM(2013) 606) i radni dokument službi Komisije priložen tom izvješću (SWD(2013) 314),

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjim financijskim izvještajima Izvršne agencije za konkurentnost i inovacije za financijsku godinu 2012. zajedno s odgovorima Agencije (3),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (4) u pogledu pouzdanosti računa te zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2012., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 18. veljače 2014. o razrješnici koju trebaju dobiti izvršne agencije za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2012. (05850/2014 – C7-0049/2014),

               —

               uzimajući u obzir članke 317., 318. i 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5), a posebno njezine članke 55., 145., 146. i 147.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (6), a posebno njezine članke 62., 164., 165. i 166.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 58/2003 od 19. prosinca 2002. o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće vezane uz upravljanje programima Zajednice (7), a posebno njezin članak 14. stavak 3.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 1653/2004 od 21. rujna 2004. o standardnoj financijskoj uredbi za izvršne agencije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 58/2003 o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće vezane uz upravljanje programima Zajednice (8), a posebno njezin članak 66. stavak 1. i 2.,

               —

               uzimajući u obzir Odluku Komisije 2004/20/EZ od 23. prosinca 2003. o osnivanju Izvršne agencije za pametnu energiju za upravljanje aktivnostima Zajednice na području energije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 58/2003 (9),

               —

               uzimajući u obzir Odluku Komisije 2007/372/EZ od 31. svibnja 2007. o izmjeni Odluke 2004/20/EZ kako bi se Izvršna agencija za pametnu energiju pretvorila u Izvršnu agenciju za konkurentnost i inovacije (10),

               —

               uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije 2013/771/EU od 17. prosinca 2013. o osnivanju Izvršne agencije za mala i srednja poduzeća i o stavljanju izvan snage odluka 2004/20/EZ i 2007/372/EZ (11),

               —

               uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika i Prilog VI. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja drugih relevantnih odbora (A7-0242/2014),

               A.

               budući da prema članku 17. stavku 1. Ugovora o Europskoj uniji Komisija izvršava proračun i upravlja programima te da, u skladu s člankom 317. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije, proračun izvršava u suradnji s državama članicama, na vlastitu odgovornost, u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja;

               1.

               daje razrješnicu direktoru Izvršne agencije za mala i srednja poduzeća (prije Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije) za izvršenje proračuna Izvršne agencije za financijsku godinu 2012.;

               2.

               iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji koja je sastavni dio odluka o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2012., dio III. – Komisija i izvršne agencije;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da proslijedi ovu Odluku, Odluku o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2012., dio III. – Komisija, i Rezoluciju koja je sastavni dio tih odluka direktoru Izvršne agencije za mala i srednja poduzeća, Vijeću, Komisiji, Sudu Europske unije i Revizorskom sudu te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Martin SCHULZ

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL L 56, 29.2.2012.

      (2)  SL C 334, 15.11.2013., str. 1.

      (3)  SL C 365, 13.12.2013., str. 49.

      (4)  SL C 331, 14.11.2013., str. 10.

      (5)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (6)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (7)  SL L 11, 16.1.2003., str. 1.

      (8)  SL L 297, 22.9.2004., str. 6.

      (9)  SL L 5, 9.1.2004., str. 85.

      (10)  SL L 140, 1.6.2007., str. 52.

      (11)  SL L 341, 18.12.2013., str. 73.


title: 2014/172/EU: Odluka Vijeća od 22. listopada 2013. o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

text:
               28.3.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 93/1

         ODLUKA VIJEĆA
   od 22. listopada 2013.
   o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji
   (2014/172/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 5. i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 6. stavak 2. drugi podstavak,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 24. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da u ime Unije i njezinih država članica i Republike Hrvatske započne pregovore s Crnom Gorom radi sklapanja Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji („Protokol”).

               (2)

               Ti su pregovori uspješno dovršeni parafiranjem Protokola 16. svibnja 2013.

               (3)

               Protokol bi trebalo potpisati u ime Unije i njezinih država članica, podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (4)

               Sklapanje Protokola podliježe posebnom postupku u pogledu pitanja iz nadležnosti Europske zajednice za atomsku energiju.

               (5)

               S obzirom na pristupanje Hrvatske Uniji 1. srpnja 2013., Protokol bi se trebao privremeno primjenjivati od tog datuma,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U ime Unije i njezinih država članica odobrava se potpisivanje Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, podložno sklapanju navedenog Protokola.
   Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovlašćuje se za određivanje osobe ovlaštene (osoba ovlaštenih) za potpisivanje Protokola u ime Unije i njezinih država članica.
   Članak 3.
   Protokol se privremeno primjenjuje, u skladu s njegovim člankom 12., od 1. srpnja 2013., do završetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Luxembourgu 22. listopada 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. LINKEVIČIUS