title: 2007/58/Euratom: Odluka Komisije od 28. kolovoza 2006. o sklapanju Sporazuma između Vlade Japana i Europske zajednice za atomsku energiju o suradnji u mirnodopskoj uporabi atomske energije

text:
               11/Sv. 121

               HR

               Službeni list Europske unije

               196

         32007D0058

               L 032/64

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 28. kolovoza 2006.
   o sklapanju Sporazuma između Vlade Japana i Europske zajednice za atomsku energiju o suradnji u mirnodopskoj uporabi atomske energije
   (2007/58/Euratom)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 27. veljače 2006. o odobravanju sklapanja od strane Komisije Sporazuma između Vlade Japana i Europske zajednice za atomsku energiju o suradnji u mirnodopskoj uporabi atomske energije,
   budući da je potrebno odobriti Sporazum između Vlade Japana i Europske zajednice za atomsku energiju o suradnji u mirnodopskoj uporabi atomske energije,
   ODLUČILA JE:
   Članak 1.
   U ime Europske zajednice za atomsku energiju odobrava se Sporazum između Vlade Japana i Europske zajednice za atomsku energiju o suradnji u mirnodopskoj uporabi atomske energije.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Član Komisije za energetiku daje obavijest u ime Zajednice u skladu s člankom 17. stavkom 1. Sporazuma.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. kolovoza 2006.

            Za Komisiju

         Andris PIEBALGS

            Član Komisije


title: 2014/233/EU: Odluka Vijeća od 14. travnja 2014. o izmjeni Odluke 2013/488/EU o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a

text:
               26.4.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 125/72

         ODLUKA VIJEĆA
   od 14. travnja 2014.
   o izmjeni Odluke 2013/488/EU o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a

      (2014/233/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 240. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (1), a posebno njezin članak 24.,
   budući da:

               (1)

               Dodatak B Odluci Vijeća 2013/488/EU (2) sadržava tablicu ekvivalentnosti stupnjeva tajnosti.

               (2)

               Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Glavno tajništvo Vijeća o promjenama njezinih stupnjeva tajnosti.

               (3)

               Odluku 2013/488/EU je stoga potrebno u skladu s time izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Dodatak B Odluci 2013/488/EU zamjenjuje se tekstom koji se nalazi u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Luxembourgu 14. travnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  SL L 325, 11.12.2009., str. 35.

      (2)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

      PRILOG

         „Dodatak B

            EKVIVALENTNOST STUPNJEVA TAJNOSTI

         EU | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
         Belgija | Très Secret (Loi 11.12.1998.) Zeer Geheim (Wet 11.12.1998.) | Secret (Loi 11.12.1998.) Geheim (Wet 11.12.1998.) | Confidentiel (Loi 11.12.1998.) Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998.) napomena (1) dolje |
         Bugarska | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |
         Češka | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
         Danska | YDERST HEMMELIGT| HEMMELIGT| FORTROLIGT| TIL TJENESTEBRUG|
         Njemačka | STRENG GEHEIM | GEHEIM | VS (2) – VERTRAULICH | VS – NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |
         Estonija | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
         Irska | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
         Grčka | Άκρως Απόρρητο Abr: ΑΑΠ | Απόρρητο Abr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Abr: (ΠΧ) |
         Španjolska | SECRETO | RESERVADO | CONFIDENCIAL | DIFUSIÓN LIMITADA |
         Francuska | Très Secret Défense Secret Défense Confidentiel Défense | napomena (3) dolje
         Hrvatska/VRLO TAJNO/TAJNO/POVJERLJIVO/OGRANIČENO
         Italija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
         Cipar | Άκρως Απόρρητο Αbr: (ΑΑΠ) | Απόρρητο Αbr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Αbr: (ΠΧ) |
         Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
         Litva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
         Luksemburg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |
         Mađarska | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
         Malta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
         Top Secret | Secret | Confidential | Restricted (4)

         Nizozemska| Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |
         Austrija | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
         Poljska | Ściśle tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
         Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
         Rumunjska | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
         Slovenija | STROGO TAJNO | TAJNO | ZAUPNO | INTERNO
         Slovačka | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
         Finska | ERITTÄIN SALAINEN YTTERST HEMLIG | SALAINEN HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU BEGRÄNSAD TILLGÅNG |
         Švedska (5) | HEMLIG/TOP SECRET HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET | HEMLIG/SECRET HEMLIG | HEMLIG/CONFIDENTIAL HEMLIG | HEMLIG/RESTRICTED HEMLIG |
         Ujedinjena Kraljevina | UK TOP SECRET| UK SECRET| napomena (6) dolje| UK OFFICIAL-SENSITIVE

         (1)  Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding nije stupanj tajnosti u Belgiji. Belgija s podacima klasificiranima kao ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED’ postupa i štiti ih na način koji nije ništa manje strog od standarda i postupaka opisanih u sigurnosnim propisima Vijeća Europske unije.

         (2)  Njemačka: VS = Verschlusssache.

         (3)  Francuska u svojem nacionalnom sustavu ne koristi stupanj tajnosti ‚RESTREINT’. Francuska s podacima klasificiranima kao ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED’ postupa i štiti ih na način koji nije ništa manje strog od standarda i postupaka opisanih u sigurnosnim propisima Vijeća Europske unije.

         (4)  U slučaju Malte mogu se koristiti oznake i na malteškom i na engleskom jeziku.

         (5)  Švedska: oznake stupnjeva tajnosti u gornjem redu koriste obrambena tijela, dok oznake u donjem redu koriste druga tijela.

         (6)  Ujedinjena Kraljevina u svojem nacionalnom sustavu više ne koristi stupanj tajnosti ‚UK CONFIDENTIAL’. Ujedinjena Kraljevina s podacima klasificiranima kao ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL’ postupa i štiti ih u skladu sa zaštitnim sigurnosnim zahtjevima za stupanj tajnosti ‚UK SECRET’.”


title: 2014/365/EU: Odluka Vijeća od 12. lipnja 2014. o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 30 uz Sporazum o EGP-u, o posebnim odredbama koje se odnose na organizaciju suradnje u području statistike

text:
               18.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 178/14

         ODLUKA VIJEĆA
   od 12. lipnja 2014.
   o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 30 uz Sporazum o EGP-u, o posebnim odredbama koje se odnose na organizaciju suradnje u području statistike

      (2014/365/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njezin članak 1. stavak 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (2) („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

               (2)

               Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u, Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, njegov Protokol 30.

               (3)

               Prilog XXI. Sporazumu o EGP-u sadrži posebne odredbe o statistici.

               (4)

               EGP-ov statistički program za razdoblje od 2014. do 2017. trebao bi se temeljiti na Uredbi (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 1383/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 (4) i trebao bi obuhvaćati one elemente programa koji su potrebni za opis i praćenje svih važnih gospodarskih, socijalnih i okolišnih aspekata Europskog gospodarskog prostora.

               (5)

               EGP-ov statistički program od 2003. do 2007. više nije primjenjiv te bi ga trebalo brisati prema Sporazumu o EGP-u.

               (6)

               Protokol 30 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje od 1. siječnja 2014.

               (7)

               Stajalište Unije u Zajedničkom odboru EGP-a trebalo bi se temeljiti na priloženom nacrtu Odluke,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Stajalište koje u ime Europske unije treba donijeti u Zajedničkom odboru EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 30 uz Sporazum o EGP-u, o posebnim odredbama koje se odnose na organizaciju suradnje u području statistike, temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Luxembourgu 12. lipnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Y. MANIATIS

      (1)  SL L 305, 30.11.1994., str. 6.

      (2)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

      (3)  Uredba (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o europskom statističkom programu za razdoblje 2013.-2017. (SL L 39, 9.2.2013., str. 12.).

      (4)  Uredba (EU) br. 1383/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013.–2017. (SL L 354, 28.12.2013., str. 84.).

      NACRT
      ODLUKE ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. …/2014/EU
      od
      o izmjeni Protokola 30 uz Sporazum o EGP-u, o posebnim odredbama koje se odnose na organizaciju suradnje u području statistike
      ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
      uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,
      budući da:

                  (1)

                  EGP-ov statistički program za razdoblje od 2014. do 2017. trebao bi se temeljiti na Uredbi (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 1383/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013. – 2017. (2) i trebao bi uključivati one elemente programa koji su potrebni za opis i praćenje svih relevantnih gospodarskih, socijalnih i okolišnih aspekata Europskog gospodarskog prostora.

                  (2)

                  EGP-ov statistički program za razdoblje od 2003. do 2007. više nije primjenjiv te bi ga trebalo brisati na temelju Sporazuma o EGP-u.

                  (3)

                  Protokol 30 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje od 1. siječnja 2014.

            DONIO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Protokol 30 uz Sporazum o EGP-u mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  Riječ „2013.” u naslovu članka 5. zamjenjuje se riječima „od 2013. do 2017.”.

                  2.

                  U članku 5. stavku 1. dodaje se sljedeće:
                  „kako je izmijenjeno:

                              —

                                 32013 R 1383: Uredba (EU) br. 1383/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. (SL L 354, 28.12.2013., str. 84.).”.

                  3.

                  Riječi „31. prosinca 2013.” u članku 5. stavku 2. zamjenjuju se riječima „31. prosinca 2017.”.

                  4.

                  Tekst članka 5. stavka 3. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Poseban EGP-ov godišnji statistički program za razdoblje od 2013. do 2017. zajednički razvijaju EFTA-in Ured za statistiku i Eurostat. Godišnji EGP-ov statistički program temelji se na dijelu godišnjeg programa rada koji je izradila Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 99/2013. te se sastavlja istodobno s njim. EGP-ov godišnji statistički program odobravaju Ugovorne stranke u skladu s vlastitim unutarnjim postupcima.”.

                  5.

                  Tekst članka 5. stavka 4. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Države članice EFTA-e financijski doprinose u skladu s člankom 82. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma i financijskim uredbama koje se na njega odnose, i to u iznosu od 75 posto iznosa navedenog u proračunskim linijama 29 02 05 (Europski statistički program 2013. – 2017.) i 29 01 04 05 (Politika u području statističkih informacija – Rashodi za administrativno upravljanje) unesenima u proračun Europske unije za 2013. te u iznosu od 75 posto iznosa navedenog u proračunskim linijama 29 02 01 (Europski statistički program 2013. – 2017.) i 29 01 04 01 (Politika u području statističkih informacija – Rashodi za administrativno upravljanje) unesenima u proračun Europske unije za razdoblje od 2014. do 2017.”.

                  6.

                  Tekst članka 2. briše se.

            Članak 2.
      Ova Odluka stupa na snagu prvog dana nakon posljednje obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u (3).
      Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
      Članak 3.
      Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i u Dodatku o EGP-u u Službenom listu Europske unije.

         Sastavljeno u Bruxellesu

               Za Zajednički odbor EGP-a

               Predsjednik

               Tajnici

               Zajedničkog odbora EGP-a

         (1)  SL L 39, 9.2.2013., str. 12.

         (2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 84.

         (3)  [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni zahtjevi su navedeni.]


title: Odluka Vijeća 2011/169/ZVSP od 21. ožujka 2011. o izmjeni Odluke 2010/638/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Republike Gvineje

text:
               18/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               142

         32011D0169

               L 076/59

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.03.2011.

      ODLUKA VIJEĆA 2011/169/ZVSP
   od 21. ožujka 2011.
   o izmjeni Odluke 2010/638/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Republike Gvineje
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 27. listopada 2009. donijelo Zajedničko stajalište 2009/788/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Republike Gvineje (1) radi nasilnoga gušenja političkih prosvjeda od strane snaga sigurnosti u Conakryu 28. rujna 2009.

               (2)

               Vijeće je 25. listopada 2010. donijelo Odluku 2010/638/ZVSP (2) o produljenju mjera ograničavanja do 27. listopada 2011. i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2009/788/ZVSP.

               (3)

               Odluku 2010/638/ZVSP bi trebalo izmijeniti s obzirom na političko stanje i izvješće Međunarodne istražne komisije za utvrđivanje činjenica i okolnosti događaja od 28. rujna 2009. u Gvineji,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2010/638/ZVSP mijenja se kako slijedi:

               (1)

               Članak 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere da spriječe ulaz na svoje državno područje ili provoz preko njega osobama za koje je Međunarodna istražna komisija utvrdila da su odgovorne za događanja u Gvineji 28. rujna 2009. te s njima povezanim osobama, kako su navedene u Prilogu.”;

               (2)

               Članak 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Zamrzavaju se sva financijska sredstva i gospodarski izvori koji pripadaju, koji su u vlasništvu, s kojima raspolažu ili ih nadziru osobe za koje je Međunarodna istražna komisija utvrdila da su odgovorne za događanja u Gvineji 28. rujna 2009. te fizičke i pravne osobe, subjekti ili tijela koji su s njima povezani, kako je navedeno u Prilogu.”;

               (3)

               Prilog Odluci 2010/638/ZVSP zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         C. ASHTON

      (1)  SL L 281, 28.10.2009., str. 7.

      (2)  SL L 280, 26.10.2010., str. 10.
   PRILOG

         „PRILOG

            Popis osoba iz članaka 3. i 4.

                     Ime
                     (i mogući nadimci)

                     Podaci za utvrđivanje identiteta
                     (datum i mjesto rođenja (d.r. i m.r.) putovnica/osobna iskaznica br. itd.)

                     Razlozi uvrštenja na popis

                     1.

                     Satnik Moussa Dadis CAMARA

                     Datum rođenja: 1.1.64. ili 29.12.68.
                     Putovnica: R0001318

                     Osoba koja je prema zaključcima Međunarodne istražne komisije odgovorna za događanja 28. rujna 2009. u Gvineji.

                     2.

                     Zapovjednik Moussa Tiégboro CAMARA

                     Datum rođenja: 1.1.68.
                     Putovnica: 7190

                     Osoba koja je prema zaključcima Međunarodne istražne komisije odgovorna za događanja 28. rujna 2009. u Gvineji.

                     3.

                     Pukovnik Dr. Abdoulaye Chérif DIABY

                     Datum rođenja: 26.2.57.
                     Putovnica: 13683

                     Osoba koja je prema zaključcima Međunarodne istražne komisije odgovorna za događanja 28. rujna 2009. u Gvineji.

                     4.

                     Poručnik Aboubacar Chérif (alias Toumba) DIAKITÉ

                     Osoba koja je prema zaključcima Međunarodne istražne komisije odgovorna za događanja 28. rujna 2009. u Gvineji.

                     5.

                     Poručnik Jean-Claude PIVI (alias Coplan)

                     Datum rođenja: 1.1.60.

                     Osoba koja je prema zaključcima Međunarodne istražne komisije odgovorna za događanja 28. rujna 2009. u Gvineji.”


title: 2013/611/EU: Odluka Europskog parlamenta od 17. travnja 2013. o zaključenju poslovnih knjiga Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije za financijsku godinu 2011.

text:
               16.11.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 308/77

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 17. travnja 2013.
   o zaključenju poslovnih knjiga Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije za financijsku godinu 2011.
   (2013/611/EU)
   Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.


title: 92/242/EEZ: Odluka Vijeća od 31. ožujka 1992. u području sigurnosti informacijskih sustava

text:
               16/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               6

         31992D0242

               L 123/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               31.03.1992.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 31. ožujka 1992.
   u području sigurnosti informacijskih sustava
   (92/242/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 235.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskoga i socijalnoga odbora (3),
   budući da je cilj Zajednice, kroz uspostavu zajedničkog tržišta i postupno usklađivanje gospodarskih politika država članica na području cijele Zajednice, promicati usklađen razvoj gospodarskih djelatnosti, kontinuirano i uravnoteženo širenje, veću stabilnost, brži rast životnog standarda i bliskije odnose između država članica;
   budući da elektronički pohranjene, obrađene i prenesene informacije imaju sve važniju ulogu u gospodarskim i društvenim aktivnostima;
   budući da s pojavom učinkovitih globalnih komunikacija i sve raširenijom upotrebom elektroničke obrade informacija raste i potreba za odgovarajućom zaštitom tih informacija;
   budući da Europski parlament u svojim raspravama i rezolucijama stalno naglašava važnost sigurnosti informacijskih sustava;
   budući da Gospodarski i socijalni odbor naglašava potrebu rješavanja pitanja koja se odnose na sigurnost informacijskih sustava kroz oblike djelovanja Zajednice, osobito u okviru nastanka unutarnjeg tržišta;
   budući da oblici djelovanja na nacionalnoj i međunarodnoj razini i na razini Zajednice predstavljaju dobar temelj;
   budući da postoji tijesna veza između telekomunikacija, informacijske tehnologije, normizacije, informacijskog tržišta i politike istraživanja i tehnološkog razvoja (RTD), kao i posla koji je u tim područjima Zajednica već obavila;
   budući da je potrebno udružiti napore kroz nadogradnju postojećih rezultata na nacionalnoj i međunarodnoj razini i promicanje suradnje među glavnim strankama; budući da je stoga potrebno nastaviti aktivnosti u okviru jasno definiranog plana djelovanja;
   budući da složenost sustava sigurnosti informacija zahtijeva razvoj strategija koje će istodobno omogućiti slobodan protok informacija unutar jedinstvenog tržišta i sigurno korištenje informacijskih sustava na području cijele Zajednice;
   budući da je svaka država članica obvezna uzeti u obzir ograničenja koja nameću sigurnost i javni red;
   budući da obveze država članica u ovom području podrazumijevaju zajednički pristup koji se temelji na uskoj suradnji s visokim dužnosnicima država članica;
   budući da je potrebno usvojiti plan djelovanja za početno razdoblje od dvadeset i četiri mjeseca i osnovati odbor visokih dužnosnika s dugoročnim mandatom da Komisiju savjetuje o oblicima djelovanja u području sigurnosti informacijskih sustava;
   budući da se smatra da je za provedbu plana djelovanja u početnom razdoblju od dvadeset i četiri mjeseca potreban iznos od 12 milijuna ECU; budući da je u kontekstu trenutačnog financijskog plana iznos za 1992. procijenjen na dva milijuna ECU;
   budući da će iznosi potrebni za financiranje programa u razdoblju nakon proračunske godine 1992. biti dio postojećeg financijskog okvira Zajednice,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovom se Odlukom usvaja djelovanje u području sigurnosti informacijskih sustava. Djelovanje se sastoji od:

               —

               razvoja općih strategija koje se odnose na sigurnost informacijskih sustava (plan djelovanja) za početno razdoblje od 24 mjeseca, i

               —

               osnivanja skupine visokih dužnosnika s dugoročnim mandatom, dalje u tekstu „Odbor”, kako bi savjetovali Komisiju o djelovanju koje je potrebno poduzeti u području sigurnosti informacijskih sustava.

         Članak 2.
   1.   Komisija se s Odborom sustavno savjetuje o pitanjima koja se odnose na sigurnost informacijskih sustava za različite aktivnosti Zajednice, a osobito o definiranju strategija i programa rada.
   2.   Plan djelovanja, kako je navedeno u Prilogu, uključuje pripremne radnje prema sljedećim temama:

               I.

               razvoj strateškog okvira za sigurnost informacijskih sustava;

               II.

               utvrđivanje zahtjeva korisnika i pružatelja usluga u pogledu sigurnosti informacijskih sustava;

               III.

               rješenja za kratkoročne i srednjoročne potrebe korisnika, dobavljača i pružatelja usluga;

               IV.

               razvoj specifikacija, normizacija, ocjenjivanja i certificiranje sigurnosti informacijskih sustava;

               V.

               tehnološki i operativni trendovi u području sigurnosti informacijskih sustava;

               VI.

               mjere u području sigurnosti informacijskih sustava.

         Članak 3.
   1.   Sredstva Zajednice potrebna za provedbu ove mjere procijenjena su na 12 milijuna ECU za početno razdoblje, uključujući dva milijuna ECU za 1992. u financijskom razdoblju od 1988. do 1992.
   Za razdoblje provedbe programa koje slijedi nakon navedenog razdoblja, iznos se mora uključiti u važeći financijski okvir Zajednice.
   2.   Proračunsko tijelo određuje proračunska sredstva za svaku proračunsku godinu, uzimajući u obzir načela dobroga upravljanja u smislu članka 2. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica.
   Članak 4.
   Skupina nezavisnih stručnjaka za Komisiju obavlja procjenu napretka ostvarenog u početnom razdoblju. Izvješće te skupine, zajedno s eventualnim komentarima Komisije, podnosi se Europskom parlamentu i Vijeću.
   Članak 5.
   1.   Komisija je odgovorna za provedbu plana djelovanja. U tome joj pomaže savjetodavni odbor koji čine predstavnici država članica i kojim predsjedava predstavnik Komisije.
   2.   Plan djelovanja provodi se u skladu s ciljevima određenima u članku 2. i ažurira se prema potrebi. Planom djelovanja precizno su određeni ciljevi i vrste mjera koje treba poduzeti, kao i za to potrebna financijska sredstva. Komisija na osnovu plana djelovanja objavljuje poziv na podnošenje prijedloga.
   3.   Plan djelovanja provodi se u uskoj suradnji sa sektorskim subjektima. Plan uzima u obzir, promiče i nadopunjava trenutačne europske i međunarodne aktivnosti normizacije u ovom području.
   Članak 6.
   1.   Postupak utvrđen člankom 7. primjenjuje se na:

               —

               mjere koje se odnose na politiku Zajednice u području sigurnosti informacijskih sustava;

         2.   Postupak utvrđen člankom 8. primjenjuje se na:

               —

               pripremu i ažuriranje plana djelovanja iz članka 5.,

               —

               sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, procjenu prijedloga i procijenjeni iznos doprinosa Zajednice mjerama, u slučajevima kad taj iznos prelazi ECU 200 000,

               —

               suradnju organizacija koje nisu dio Zajednice u bilo kojoj aktivnosti na koju se ova Odluka odnosi,

               —

               dogovore oko distribucije, zaštite i korištenja rezultata tih mjera,

               —

               mjere koje se poduzimaju radi ocjene plana djelovanja.

         3.   Kada je doprinos Zajednice ovim mjerama manji od ili jednak iznosu od ECU 200 000, Komisija se s Odborom savjetuje o mjerama koje treba poduzeti i obavješćuje Odbor o ishodu svoje procjene.
   Članak 7.
   Predstavnik Komisije Odboru podnosi nacrt mjera koje je potrebno poduzeti. Odbor usvaja mišljenje o nacrtu u roku koji određuje predsjedavajući ovisno o hitnosti pitanja, a prema potrebi, putem glasovanja.
   Mišljenje se unosi u zapisnik; osim toga, svaka država članica ima pravo tražiti da se njezin stav unese u zapisnik.
   Komisija u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir mišljenje Odbora. Komisija obavješćuje Odbor o načinu na koji je njegovo mišljenje uzela u obzir.
   Članak 8.
   Predstavnik Komisije Odboru podnosi nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor usvaja mišljenje o nacrtu u roku koji određuje predsjedavajući ovisno o hitnosti pitanja. Mišljenje se usvaja većinom glasova utvrđenom člankom 148. stavkom 2. Ugovora, ako se radi o odlukama koje Vijeće mora usvojiti na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u Odboru ponderiraju se na način utvrđen tim člankom. Predsjedavajući ne glasuje.
   Komisija usvaja predviđene mjere ako su one u skladu s mišljenjem Odbora.
   Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora, ili ako nije usvojeno ni jedno mišljenje, Komisija Vijeću odmah podnosi prijedlog mjera koje treba poduzeti. Vijeće odluku donosi kvalificiranom većinom.
   Ako Vijeće ne poduzme ni jednu mjeru u roku od tri mjeseca dana na koji mu je prijedlog podnesen, Komisija usvaja predložene mjere osim ako Vijeće glasuje protiv navedenih mjera običnom većinom.

      Sastavljeno u Bruxellesu 31. ožujka 1992.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Vitor MARTINS

      (1)  SL C 277, 5.11.1990., str. 18.

      (2)  SL C 94, 13.3.1992.

      (3)  SL C 159, 17.6.1991., str. 38.
   PRILOG
   Sažetak područja djelovanja
   SMJERNICE ZA PLAN DJELOVANJA U PODRUČJU SIGURNOSTI INFORMACIJSKIH SUSTAVA
   UVOD
   Cilj je plana djelovanja razvoj općih strategija čija je svrha korisnicima i tvorcima elektronički pohranjenih, obrađenih ili prenesenih informacija pružiti odgovarajuću zaštitu za informacijske sustave od slučajnih ili namjernih prijetnji.
   Plan djelovanja uzima u obzir i nadopunjuje trenutačne globalne aktivnosti normizacije u tom području.
   Plan djelovanja uključuje sljedeća područja djelovanja:

               —

               razvoj strateškog okvira za sigurnost informacijskih sustava,

               —

               utvrđivanje zahtjeva korisnika i pružatelja usluga koji se odnose na sigurnost informacijskih sustava,

               —

               rješenja za kratkoročne i srednjoročne potrebe korisnika, dobavljača i pružatelja usluga,

               —

               razvoj specifikacija, normizacija, ocjena i certificiranje sigurnosti informacijskih sustava,

               —

               tehnološki i operativni trendovi u području sigurnosti informacijskih sustava,

               —

               mjere u području sigurnosti informacijskih sustava.

         Komisija plan djelovanja provodi u koordinaciji sa srodnim aktivnostima u državama članicama i srodnim aktivnostima istraživanja i razvoja na razini Zajednice.
   1.   Područje djelovanja I. – Razvoj strateškog okvira za sigurnost informacijskih sustava

   1.1.   Problematika

   Sigurnost informacijskih sustava prepoznata je kao sve prisutnija kvaliteta potrebna suvremenom društvu. Za usluge koje su povezane s elektroničkim informacijama potrebna je sigurna telekomunikacijska infrastruktura, siguran hardver i softver, kao i sigurno korištenje i upravljanje. S obzirom na sve aspekte sigurnosti informacijskih sustava, potrebno je usvojiti opću strategiju, izbjegavajući fragmentaran pristup. Bilo koja strategija koja se odnosi na sigurnost elektronički obrađenih informacija mora odražavati želju društva da djeluje učinkovito i da se istodobno zaštiti u svijetu koji se ubrzano mijenja.
   1.2.   Cilj

   Potrebno je usvojiti strateški orijentiran okvir koji će pomiriti društvene, gospodarske i političke ciljeve s tehničkim, operativnim i zakonodavnim mogućnostima Zajednice u međunarodnom kontekstu. Osjetljivu ravnotežu između različitih interesa, ciljeva i ograničenja moraju uspostaviti sektorski subjekti kroz suradnju u usvajanju zajedničkog stava i strateškog okvira. To su uvjeti za usklađivanje interesa i potreba u kreiranju politike i u industrijskom razvoju.
   1.3.   Trenutačno stanje i trendovi

   Trenutačno stanje obilježava sve veća svijest o potrebi djelovanja. Međutim, u nedostatku inicijative za koordinaciju napora, vrlo je vjerojatno da će neusklađeni napori u različitim sektorima dovesti do stanja koje će de facto biti kontradiktorno i postupno voditi prema ozbiljnijim pravnim, društvenim i gospodarskim problemima.
   1.4.   Zahtjevi, opcije i prioriteti

   Takav zajednički okvir trebao bi izdvojiti i baviti se analizom rizika i upravljanjem rizikom u odnosu na osjetljivost informacija i srodnih usluga, usklađivanjem zakona i propisa koji se odnose na zloupotrebu i pogrešnu upotrebu računala/telekomunikacija, administrativnom infrastrukturom koja uključuje politiku sigurnosti i načine na koje se ta politika može učinkovito primijeniti u raznim granama industrije/disciplinama, kao i socijalnim pitanjima i pitanjima zaštite privatnosti (npr. kroz primjenu shema identifikacije, ustanovljenja vjerodostojnosti, neopozivosti, i po mogućnosti sustava autorizacije u demokratskom okruženju).
   Potrebne su jasne smjernice za razvoj fizičkih i logičkih struktura za sigurne distribuirane informacijske usluge, norme, smjernice i definicije za provjerene proizvode i usluge koji se odnose na sigurnost i pilote i prototipe uz pomoć kojih se utvrđuje održivost raznih administrativnih struktura, sustava i normi koji se odnose na potrebe određenih sektora.
   Potrebno je izgraditi svijest o potrebi sigurnosti kako bi se korisnici više brinuli za sigurnost u informacijskoj tehnologiji (IT).
   2.   Područje djelovanja II. - Utvrđivanje zahtjeva korisnika i pružatelja usluga koji se odnose na sigurnost informacijskih sustava

   2.1.   Problematika

   Sigurnost informacijskih sustava neophodan je uvjet za cjelovitost i pouzdanost poslovnih aplikacija, intelektualnog vlasništva i povjerljivosti. To neizbježno dovodi do problema u održavanju ravnoteže, a ponekad i do potrebe odabira između slobodne trgovine i obveze zaštite privatnosti i intelektualnog vlasništva. Ti odabiri i kompromisi moraju se temeljiti na potpunom shvaćanju zahtjeva i utjecaju mogućih opcija na sigurnost informacijskih sustava u ispunjavanju tih zahtjeva.
   Zahtjevi korisnika podrazumijevaju da su sigurnosne funkcije informacijskih sustava povezane s tehnološkim, operativnim i zakonodavnim aspektima. Zbog toga je sustavna analiza zahtjeva koji se odnose na sigurnost informacijskih sustava bitan dio razvoja odgovarajućih i učinkovitih mjera.
   2.2.   Cilj

   Utvrditi prirodu i obilježja zahtjeva korisnika i pružatelja usluga i njihov odnos prema mjerama sigurnosti informacijskih sustava.
   2.3.   Trenutačno stanje i trendovi

   Do sada nisu poduzimani zajednički napori kako bi se utvrdili brzo mijenjajući zahtjevi glavnih subjekata u pogledu sigurnosti informacijskih sustava. Države članice Zajednice utvrdile su zahtjeve za usklađivanje aktivnosti na nacionalnoj razini (posebno za usklađivanje „kriterija za ocjenu sigurnosti IT-a”). Jedinstveni kriteriji ocjenjivanja i pravila za međusobno priznavanje certifikata o ocjeni od velike su važnosti.
   2.4.   Zahtjevi, mogućnosti i prioriteti

   Kao temelj dosljednog i transparentnog odnosa prema opravdanim potrebama sektorskih subjekata, potrebno je razviti sustav razvrstavanja zahtjeva korisnika i njegovu povezanost s mjerama sigurnosti informacijskih sustava.
   Također se smatra važnim utvrditi zahtjeve u odnosu na zakonodavstvo, propise i načine postupanja, uzimajući u obzir procjenu trendova u obilježjima i tehnologiji usluga, kao i utvrditi alternativne strategije postizanja ciljeva kroz administrativne, stručne, operativne i tehničke dogovore, i procijeniti učinkovitost, lakoću korištenja i troškove alternativnih opcija i strategija za sigurnost informacijskih sustava za korisnike, pružatelje usluga i operatere.
   3.   Područje djelovanja III. – Rješenja za kratkoročne i srednjoročne potrebe korisnika, dobavljača i pružatelja usluga

   3.1.   Problematika

   Računala je trenutačno moguće zaštititi na odgovarajući način od neovlaštenog pristupa izvana tako da ih se „izolira”, to jest, primijeni konvencionalne organizacijske i fizičke mjere zaštite. Ovo se odnosi i na elektroničku komunikaciju unutar zatvorene skupine korisnika koja koristi namjensku mrežu. Stanje je bitno drukčije ako se informacije razmjenjuju između više korisničkih skupina ili putem javne ili javno dostupne mreže. Za pružanje slične razine sigurnosti takvim informacijskim sustavima ne postoji ni tehnologija, ni terminali ni usluge, kao ni srodni standardi ili postupci.
   3.2.   Cilj

   Cilj je u kratkom roku ponuditi rješenja koja mogu zadovoljiti najhitnije potrebe korisnika, pružatelja usluga i proizvođača. To uključuje i korištenje zajedničkih kriterija za ocjenu sigurnosti IT-a. Ti bi kriteriji trebali biti prilagodljivi budućim zahtjevima i rješenjima.
   3.3.   Trenutačno stanje i trendovi

   Neke skupine korisnika razvile su tehnike i postupke koji posebno zadovoljavaju potrebu identifikacije, cjelovitosti i neopozivosti. U tu se svrhu općenito koriste magnetne ili pametne kartice. Neke skupine korisnika koriste više ili manje sofisticirane tehnike šifriranja. To često podrazumijeva utvrđivanje „ovlasti” za određenu skupinu korisnika. Međutim, teško je postići opću primjenu ovih tehnika kako bi se zadovoljile potrebe otvorenog okruženja.
   Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) radi na sigurnosti informacijskih sustava kod povezanih otvorenih sustava - OSI (ISO DIS 7498-2), a Savjetodavni odbor za međunarodnu telegrafiju i telefoniju (CCITT) na tome radi u kontekstu X400. U poruke je moguće ubaciti i sigurnosne segmente. Identifikacija, cjelovitost i neopozivost smatraju se dijelom poruka (EDIFACT), kao i dijelom X400 MHS.
   Pravni okvir za elektroničku razmjenu podataka (EDI) trenutačno je još u fazi koncipiranja. Međunarodna gospodarska komora objavila je jedinstvena pravila postupanja za razmjenu poslovnih podataka putem telekomunikacijskih mreža.
   Nekoliko zemalja (npr. Njemačka, Francuska, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Države) utvrdile su ili utvrđuju kriterije za ocjenjivanje pouzdanosti IT-a i telekomunikacijskih proizvoda i sustava i odgovarajućih postupaka ocjenjivanja. Ti se kriteriji usklađuju s nacionalnim proizvođačima i rezultirat će sve većim brojem pouzdanih proizvoda i sustava, počevši s jednostavnim proizvodima. Taj će se trend podržati osnivanjem organizacija na nacionalnoj razini koje će biti zadužene za ocjenjivanje i izdavanje certifikata.
   Većina korisnika smatra mjere za zaštitu povjerljivosti trenutačno manje važnim. Međutim, to će se u budućnosti vjerojatno promijeniti jer će napredne komunikacijske usluge, a posebno mobilne usluge, postati sveprisutne.
   3.4.   Zahtjevi, opcije i prioriteti

   Od presudne je važnosti što prije utvrditi postupke, norme, proizvode i alate koji jamče sigurnost i u informacijskim sustavima kao takvima (računalima, perifernim jedinicama) i u javnim komunikacijskim mrežama. Visok stupanj prioriteta mora se dati i identifikaciji, cjelovitosti i neopozivosti. Za provjeru učinkovitosti predloženih rješenja potrebno je provesti pilot projekte. Rješenja za prioritetne potrebe u vezi s razmjenom elektroničkih podataka traže se u programu TEDIS u širem okviru ovog plana djelovanja.
   4.   Područje djelovanja IV. - Razvoj specifikacija, normizacije, ocjenjivanja i certifikacije sigurnosti informacijskih sustava

   4.1.   Problematika

   Zahtjevi koji se odnose na sigurnost informacijskih sustava prisutni su u svim područjima i stoga su zajedničke specifikacije i norme od presudne važnosti. Nepostojanje dogovorenih normi i specifikacija za sigurnost IT-a može predstavljati veliku prepreku napretku procesa i usluga koji se temelje na informacijama u čitavom gospodarstvu i društvu. Potrebno je poduzeti i mjere kako bi se ubrzao razvoj i korištenje tehnologija i normi nekoliko srodnih područja komunikacijskih i računalnih mreža, koja su od ključne važnosti za korisnike, gospodarstvo i upravu.
   4.2.   Cilj

   Potrebno je uložiti napore kako bi se pronašlo sredstvo koje podržava i obavlja određene sigurnosne funkcije u općim područjima OSI-a, ONP-a, ISDN-a/IBC-a i upravljanje mrežom. Sastavni dio normizacije i specifikacije su tehnike provjere, koje uključuju certificiranje, koje vodi međusobnom priznavanju. Međunarodno dogovorena rješenja treba podržati kad je to moguće. Potrebno je poticati i razvoj i korištenje računalnih sustava sa sigurnosnim funkcijama.
   4.3.   Trenutačno stanje i trendovi

   Sjedinjene Države pokrenule su važne inicijative kako bi riješile pitanje sigurnosti informacijskih sustava. U Europi se to pitanje rješava u kontekstu standardizacije IT-a i telekomunikacija u kontekstu ETSI-a i CEN-a/Cenelec-a kroz pripremu zadaća koje u tom području obavljaju CCITT i ISO.
   S obzirom na sve veću zabrinutost, aktivnosti u Sjedinjenim Državama sve su intenzivnije, a proizvođači i pružatelji usluga podjednako pojačavaju napore u tom području. U Europi, Francuska, Njemačka i Ujedinjena Kraljevina zasebno su pokrenule slične aktivnosti, ali do zajedničkih aktivnosti sličnih onima u Sjedinjenim Državama dolazi sporo.
   4.4.   Zahtjevi, opcije i prioriteti

   Kod sigurnosti informacijskih sustava postoji za te sustave svojstvena tijesna povezanost između zakonskih, operativnih, administrativnih i tehničkih aspekata. Pravila se moraju odražavati u normama, a odredbe koje se odnose na sigurnost informacijskih sustava moraju zadovoljavati norme i pravila tako da se to može provjeriti. U nekim aspektima pravila zahtijevaju specifikacije koje prelaze uobičajeni opseg normizacije, to jest uključuju pravila postupanja. Zahtjevi koji se odnose na norme i pravila postupanja postoje u svim područjima sigurnosti informacijskih sustava i potrebno je razlikovati između zahtjeva vezanih uz zaštitu koji se podudaraju s ciljevima sigurnosti i nekih tehničkih zahtjeva koji mogu biti povjereni europskim normizacijskim tijelima (CEN/Cenelec/ETSI).
   Specifikacije i norme moraju obuhvaćati predmete usluga sigurnosti informacijskih sustava (identifikacija osoba i poduzeća, protokoli za neopozivost, pravno prihvatljiv elektronički dokaz, nadzor autorizacije), njihove komunikacijske usluge (zaštita privatnosti pri komunikaciji slikom, glasom i podacima u mobilnim komunikacijama, zaštita baza podataka i slika, sigurnost integriranih usluga), njihovo upravljanje komunikacijom i sigurnosti (sustav javnog/privatnog ključa za rad na otvorenoj mreži, zaštita upravljanja mrežom, zaštita pružatelja usluge) i njihovo certificiranje (kriteriji i razine sigurnosti, postupci potvrde sigurnosti za sigurne informacijske sustave).
   5.   Područje djelovanja V. - Tehnološki i operativni trendovi u području sigurnosti informacijskih sustava

   5.1.   Problematika

   Sustavno istraživanje i razvoj tehnologije koja omogućava gospodarski održiva i operativno zadovoljavajuća rješenja za niz trenutačnih i budućih zahtjeva koji se odnose na sigurnost informacijskih sustava preduvjet je za razvoj tržišta usluga i konkurentnost europskoga gospodarstva u cjelini.
   Tehnološke promjene u području sigurnosti informacijskih sustava morat će obuhvaćati i aspekte računalne sigurnosti i sigurnosti komunikacija jer su većina današnjih sustava distribuirani sustavi i pristup takvim sustavima ostvaruje se preko komunikacijskih usluga.
   5.2.   Cilj

   Sustavno istraživanje i razvoj tehnologije koja omogućava gospodarski održiva i operativno zadovoljavajuća rješenja za niz trenutačnih i budućih zahtjeva koji se odnose na sigurnost informacijskih sustava.
   5.3.   Zahtjevi, opcije i prioriteti

   Rad na sigurnosti informacijskih sustava treba obuhvaćati razvojne i provedbene strategije, tehnologije te integraciju i provjeru.
   Strateški rad na istraživanju i razvoju morat će obuhvaćati teoretske modele sigurnih sustava (sigurnih od kompromitiranja, neovlaštenih izmjena i uskraćivanja usluge), modele koji se odnose na funkcionalne zahtjeve, modele rizika i arhitekturu sigurnosti.
   Tehnološki orijentiran posao istraživanja i razvoja morao bi obuhvaćati identifikaciju korisnika i poruke (npr. putem analize glasa i elektroničkog potpisa), tehnička sučelja i protokole za šifriranje, mehanizme za nadzor pristupa i provedbene metode za dokazivo sigurne sustave.
   Provjera i potvrda sigurnosti tehničkog sustava i njegova primjenjivost ispitivali bi se kroz projekte integracije i provjere.
   Osim konsolidacije i razvoja tehnologije sigurnosti, potrebne su i popratne mjere koje se odnose na utvrđivanje, održavanje i dosljednu primjenu normi i potvrdu i certificiranje proizvoda IT-a i telekomunikacijskih proizvoda u odnosu na njihova sigurnosna obilježja, uključujući i potvrdu i certificiranje metoda za stvaranje i primjenu sustava.
   Treći okvirni program Zajednice za RTD mogao bi se koristiti za poticanje projekata suradnje prije početka tržišne utakmice i donošenja propisa.
   6.   Područje djelovanja VI. – Mjere za jamčenje sigurnosti informacijskih sustava

   6.1.   Problematika

   Ovisno o prirodi sigurnosnih obilježja informacijskih sustava, potrebne funkcije bit će neophodno integrirati u različite dijelove informacijskog sustava, od terminala/računala, usluga i mrežnog upravljanja do uređaja za šifriranje, pametnih kartica, javnih i privatnih ključeva itd. Za neke od ovih funkcija može se očekivati da će ih proizvođač ugraditi u hardver ili softver, dok ostale mogu biti dio distribuiranih sustava (npr. upravljanje mrežom), u posjedu korisnika (npr. pametne kartice) ili ih isporučuju specijalizirane organizacije (npr. javni/privatni ključevi).
   Za većinu sigurnosnih proizvoda i usluga može se očekivati da će ih isporučivati proizvođači, pružatelji usluga ili operateri. Za posebne funkcije, npr. izdavanje javnih/privatnih ključeva ili nadzor autorizacije, može biti potrebno odrediti i ovlastiti odgovarajuće organizacije.
   Isto vrijedi i za certificiranje, ocjenu i provjeru kvalitete usluge, što su funkcije kojima se trebaju baviti organizacije koje su neovisne o interesima proizvođača, pružatelja usluga ili operatera. Te organizacije mogu biti u privatnom ili državnom vlasništvu ili ih može ovlastiti država za obavljanje dodijeljenih zadaća.
   6.2.   Cilj

   Kako bi se omogućio usklađen razvoj mjera sigurnosti informacijskih sustava u Zajednici, s ciljem zaštite javnih i poslovnih interesa, bit će potrebno razviti dosljedan pristup jamčenja sigurnosti. U slučaju kada će biti potrebno ovlastiti neovisne organizacije, funkcije i uvjeti tih organizacija morat će se odrediti i dogovoriti, a prema potrebi i ugraditi u regulatorni okvir. Cilj je postići jasno definiranu i sporazumnu podjelu odgovornosti između različitih subjekata na razini Zajednice kao preduvjet međusobnog priznavanja.
   6.3.   Trenutačno stanje i trendovi

   Mjere sigurnosti za informacijske sustave trenutačno su dobro organizirane samo za određena područja i ograničene su na specifične potrebe u tim područjima. Organizacija mjera sigurnosti na europskoj razini uglavnom je neformalne prirode, a međusobno priznavanje provjere i certificiranja još ne postoji izvan zatvorenih skupina. S rastućom važnosti sigurnosti informacijskih sustava, sve važnija postaje i potreba definiranja dosljednog pristupa mjerama sigurnosti za informacijske sustave u Europi i šire.
   6.4.   Zahtjevi, opcije i prioriteti

   Zbog velikog broja različitih sudionika i tijesne povezanosti s regulatornim i zakonodavnim pitanjima, osobito je važno postići dogovor o načelima za mjere sigurnosti informacijskih sustava.
   U razvoju dosljednog pristupa ovom pitanju bit će potrebno utvrditi i odrediti funkcije koje zbog svoje prirode zahtijevaju sudjelovanje nekih neovisnih organizacija (ili organizacija koje međusobno surađuju). Ovo bi moglo uključivati funkcije poput upravljanja sustavom javnih/privatnih ključeva.
   Osim toga, na samom početku potrebno je utvrditi i odrediti funkcije koje u interesu javnosti treba povjeriti neovisnim organizacijama (ili organizacijama koje međusobno surađuju). Ovo bi se, na primjer, moglo odnositi na nadzor, potvrdu kvalitete, provjeru, certificiranje i slične funkcije.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/203 od 9. veljače 2015. u svrhu potpore prijedlogu Unije o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru kao doprinos mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru

text:
                  10.2.2015

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 33/38

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2015/203
         od 9. veljače 2015.
         u svrhu potpore prijedlogu Unije o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru kao doprinos mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 28.,
         uzimajući u obzir prijedlog visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Aktivnosti u svemiru povećavaju se i od presudne su važnosti. Svemir je resurs za sve države svijeta. One koje još nemaju svemirske aktivnost mogle bi ih imati u budućnosti. Unija stoga smatra da je jačanje sigurnosti aktivnosti u svemiru važan cilj koji će doprinijeti razvoju i sigurnosti država. Taj je cilj dio svemirske politike Unije.

                     (2)

                     Europsko je vijeće 12. prosinca 2003. donijelo Europsku sigurnosnu strategiju u kojoj se navode globalni izazovi i prijetnje te kojom se poziva na uređen međunarodni poredak zasnovan na učinkovitom multilateralizmu i međunarodnim institucijama koje dobro funkcioniraju.

                     (3)

                     U Europskoj sigurnosnoj strategiji Povelja Ujedinjenih naroda priznaje se kao temeljni okvir međunarodnih odnosa te zagovara jačanje i uređenje Ujedinjenih naroda (UN) tako da mogu ispunjavati svoje odgovornosti i učinkovito djelovati. Unija radi na postizanju visokog stupnja suradnje u svim područjima međunarodnih odnosa kako bi, među ostalim, očuvala mir, spriječila sukobe i ojačala međunarodnu sigurnost, u skladu s ciljevima i načelima Povelje Ujedinjenih naroda.

                     (4)

                     Unija se zalaže za razvoj i provedbu mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja kao sredstva za postizanje veće sigurnosti u svemiru. Unija je također osobito osjetljiva na pitanje rizika koji predstavlja svemirski otpad, neovisno o njegovu podrijetlu, koji šteti sadašnjim i budućim aktivnostima.

                     (5)

                     Unija je 18. rujna 2007., u svom odgovoru na Rezoluciju 61/75 Vijeća sigurnosti UN-a od 6. prosinca 2006., predstavila svoj prijedlog Međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru („Kodeks ponašanja”) te je započela savjetovanja kako bi potaknula izradu prednacrta.

                     (6)

                     U svojim zaključcima od 8. i 9. prosinca 2008. Vijeće Europske unije podržalo je prvi nacrt Međunarodnog kodeksa ponašanja, u kojem bi države sudjelovale na dobrovoljnoj osnovi i koji je obuhvaćao mjere transparentnosti i izgradnje povjerenja kao osnovu za savjetovanja s ključnim trećim državama koje provode aktivnosti u svemiru ili su za njih zainteresirane, s ciljem osiguravanja teksta koji je prihvatljiv najvećem broju država.

                     (7)

                     Vijeće Europske unije je 27. rujna 2010. ovlastilo visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP) da provede daljnja i opsežnija savjetovanja na temelju revidirane verzije nacrta Kodeksa ponašanja koji je izradila Unija s obzirom na savjetovanja sa zainteresiranim državama.

                     (8)

                     Prijedlog Unije za nacrt Kodeksa ponašanja formalno je predstavljen međunarodnoj zajednici u Beču 5. lipnja 2012. Slijedom toga započeo je proces otvorenog savjetovanja o nacrtu teksta, s ciljem povećanja transparentnosti i uključivosti tog procesa. Održana su tri kruga savjetovanja, od čega posljednja dva o revidiranim verzijama Kodeksa ponašanja: 16. i 17. svibnja 2013. u Kijevu, od 20. do 22. studenoga 2013. u Bangkoku te 27. i 28. svibnja 2014. u Luxembourgu. Na svakom od tih sastanaka prisustvovali su sudionici iz više od 60 država, a ukupno su uključili sudionike iz više od 80 država.

                     (9)

                     Na kraju otvorenog savjetovanja održanog u Luxembourgu 27. i 28. svibnja 2014. predsjedatelj je zaključio da je proces triju krugova otvorenog savjetovanja koje je 2013. i 2014. održala Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) uz sudjelovanje Instituta Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR) imao važnu ulogu u razvoju boljeg međusobnog razumijevanja stavova i problema među državama sudionicama. Mnogi sudionici u Luxembourgu izrazili su snažnu želju da se proces bez odgađanja pomakne iz faze savjetovanja u fazu pregovora u kojoj bi nacrt teksta Kodeksa ponašanja, izrađen u procesu otvorenog savjetovanja, kojemu su doprinijele mnoge države i koji je bio otvoren za daljnje izmjene, trebao služiti kao osnova za buduće multilateralne pregovore. Određeni broj sudionika procesa otvorenog savjetovanja istaknuo je potrebu za nekim oblikom odobrenja od strane UN-a. Unija se nakon otvorenog savjetovanja održanog u Luxembourgu obvezala izraditi novi nacrt teksta Kodeksa ponašanja te je izrazila spremnost da razmotri i savjetuje se o tome kako dodatno može poduprijeti buduće multilateralne pregovore, kao i potpisivanje i provedbu budućeg Kodeksa ponašanja.

                     (10)

                     Odluka Vijeća 2012/281/ZVSP (1), koju je proveo UNIDIR, imala je značajnu ulogu u pružanju podrške tom procesu. Njome je omogućeno širenje informacija, razmjena stajališta i izgradnja kapaciteta dionika u vezi s Kodeksom ponašanja što je rezultiralo povećanom sviješću i razumijevanjem Kodeksa ponašanja. Ključne aktivnosti u okviru te odluke bili su regionalni seminari (Kuala Lumpur, prosinac 2012.; Adis Abeba, ožujak 2013.; Ciudad de México, lipanj 2013.; Astana, listopad 2013.) i gore spomenuti multilateralni sastanci u Beču (lipanj 2012.), Kijevu (svibanj 2013.), Bangkoku (studeni 2013.) i Luxembourgu (svibanj 2014.) koji su pružili platformu za predstavljanje i raspravu o Kodeksu ponašanja na međunarodnoj razini i pokazali predanost Uniji transparentnom i uključivom procesu.

                     (11)

                     Skupina vladinih stručnjaka (GGE), koju je uspostavio glavni tajnik UN-a na temelju Rezolucije Opće skupštine UN-a 65/68, u svojoj „Studiji o mjerama svemirske transparentnosti i izgradnje povjerenja” od 12. srpnja 2013. navela je predstavljanje Kodeksa ponašanja od strane Unije, kao i otvoreno savjetovanje održano u Kijevu. GGE je u zaključcima i preporukama uz svoju studiju podržao napore za provođenje političkih obveza, poput međunarodnog kodeksa o ponašanju, radi poticanja odgovornog djelovanja u svemiru i njegova miroljubivog korištenja.

                     (12)

                     Opća skupština UN-a 5. prosinca 2013. donijela je konsenzusom Rezoluciju A/RES/68/50 o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru te je pozdravila izvješće glavnog tajnika UN-a koje je obuhvatilo studiju GGE-a i u kojem je navedeno predstavljanje nacrta Kodeksa ponašanja od strane Unije. Rezolucijom se dodatno potiču države članice UN-a da preispituju i provode mjere transparentnosti i izgradnje povjerenja koje je predložio GGE te se njome od glavnog tajnika zahtijeva da izvješće proslijedi relevantnim tijelima i organizacijama UN-a kako bi oni mogli pomagati u učinkovitoj provedbi zaključaka i preporuka sadržanih u tom izvješću. Relevantna tijela i organizacije UN-a nadalje se potiču da se usklade oko pitanja koja se odnose na preporuke sadržane u izvješću.

                     (13)

                     S obzirom na zamah postignut u procesu otvorenog savjetovanja predvođenog Unijom u vezi s nacrtom Kodeksa ponašanja i želju međunarodnih partnera da Unija nastavi voditi taj proces prema konačnom donošenju Kodeksa te da osigura sredstva za provedbu Kodeksa ponašanja odmah nakon njegova donošenja, podrška procesu koji je uspješno započeo prema Odluci 2012/281/ZVSP trebala bi se nastaviti na temelju nove odluke Vijeća.

                     (14)

                     Novom odlukom Vijeća trebao bi se poduprijeti daljnji rad na podizanju svijesti o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru, uključujući prijedlog međunarodnog Kodeksa ponašanja, kao i pregovori o Kodeksu ponašanja i njegovo službeno donošenje, dok bi se pomoć u provedbi Kodeksa ponašanja i njegova točka za kontakt mogli predvidjeti budućom odlukom Vijeća.

                     (15)

                     Vijeće bi Uredu Ujedinjenih naroda za razoružanje (UNODA) i UNIDIR-u trebalo povjeriti tehničku provedbu ove Odluke. I dok UNODA već ima ključnu ulogu u provedbi preporuka iz izvješća GGE UN-a iz 2013. o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru, UNIDIR će se moći oslanjati na iskustvo stečeno u regionalnim aktivnostima informiranja prema Odluci 2012/281/ZVSP,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U svrhu podupiranja svojeg prijedloga za Međunarodni kodeks ponašanja za aktivnosti u svemiru („Kodeks ponašanja”) kao doprinos stvaranju mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru u skladu s Rezolucijom Opće skupštine UN-a A/RES/68/50, Unija teži ostvarenju sljedećeg cilja:

                        —

                        oslanjajući se na iskustvo stečeno prema Odluci 2012/281/ZVSP, nastaviti predvoditi multilateralni proces u vezi s prijedlogom o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru, uključivši sve zainteresirane države na uključiv i transparentan način s ciljem izgradnje najšireg mogućeg konsenzusa o nacrtu Kodeksa ponašanja radi njegova donošenja od strane međunarodne zajednice.

            Članak 2.

               1.   Projekti koje Unija treba poduprijeti obuhvaćaju sljedeće posebne aktivnosti:

                           (a)

                           nastaviti jačati znanje i razumijevanje prijedloga o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru i procesa predvođenog Unijom i podizati svijest o njima;

                           (b)

                           nastaviti osiguravati okvir za multilateralni proces u vezi s prijedlogom o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru čime će se međunarodnoj zajednici omogućiti da nastavi svoj angažman s ciljem stvaranja najšireg mogućeg konsenzusa za donošenje Kodeksa ponašanja, pružanjem podrške multilateralnim sastancima za pregovore o nacrtu Kodeksa ponašanja, kao i za njegovo formalno donošenje.

               2.   Projekti i konkretne aktivnosti detaljno su opisani u Prilogu.

            Članak 3.

               1.   Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

               2.   Tehničku provedbu projekata iz članka 2. izvršava Ured Ujedinjenih naroda za razoružanje (UNODA) i Institut Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR), kako je navedeno u Prilogu. UNODA i UNIDIR te zadaće provode pod nadležnošću VP-a. VP će u tu svrhu sklopiti potrebne aranžmane s UNODA-om i UNIDIR-om.

            Članak 4.

               1.   Financijski referentni iznos za provedbu mjera iz članka 1. iznosi 1 274 398,85 EUR. Ukupni procijenjeni proračun za cjelokupni projekt iznosi 1 475 955,15 EUR i osigurat će se putem sufinanciranja od strane UNODA-e i UNIDIR-a.

               2.   Rashodima koji se financiraju iz iznosa određenog u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima Unije koji se primjenjuju na opći proračun Unije.

               3.   Komisija nadzire pravilnu provedbu doprinosa Unije iz stavka 1. Ona u tu svrhu sklapa sporazume o financiranju s UNODA-om i UNIDIR-om. Sporazumima o financiranju utvrđuje se da UNODA i UNIDIR trebaju osigurati da vidljivost doprinosa Unije bude u skladu s njegovom veličinom.

               4.   Komisija nastoji sklopiti sporazume o financiranju iz stavka 3. što je prije moguće nakon stupanja na snagu ove Odluke. Ona obavješćuje Vijeće i VP-a o svim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja sporazuma o financiranju u roku od dva tjedna od potpisivanja.

            Članak 5.

               1.   VP izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih izvješća koje pripremaju UNODA i UNIDIR. Ta izvješća predstavljaju temelj za evaluaciju od strane Vijeća.

               2.   Komisija dostavlja podatke o financijskim aspektima provedbe projekata iz članka 2.

            Članak 6.

               1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               2.   Ona prestaje važiti 24 mjeseca nakon sklapanja odgovarajućih sporazuma o financiranju iz članka 4. stavka 3. ili šest mjeseci nakon dana njezina donošenja ako se nijedan sporazum o financiranju ne sklopi unutar tog razdoblja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2015.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               F. MOGHERINI

            (1)  Odluka Vijeća 2012/281/ZVSP od 29. svibnja 2012. u okviru Europske sigurnosne strategije u svrhu potpore prijedlogu Unije o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru (SL L 140, 30.5.2012., str. 68.).

            PRILOG
            1.   Opći okvir i ciljevi

            Svemirska sredstva, kojima upravlja sve veći broj vladinih i nevladinih tijela, svijetu nude ogromne koristi koje su samo prije nekoliko desetljeća bile nezamislive. Danas su te koristi popraćene značajnim izazovima koji proizlaze iz opasnog orbitalnog otpada, a otuda i mogućnost razornih sudara, prenapučenosti satelitima u geostacionarnoj orbiti, rastuće zasićenosti radiofrekvencijskog spektra, kao i opasnosti od namjernog poremećaja. Ti izazovi pozivaju na ozbiljnu uključenost svih država kako bi se osigurala veća zaštita i sigurnost u svemiru.
            Slijedom rezolucija Opće skupštine UN-a 61/75 od 6. prosinca 2006. i 62/43 od 5. prosinca 2007. o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru i kao odgovor na zahtjev glavnog tajnika UN-a članovima UN-a za „konkretne prijedloge” o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru, Unija je u rujnu 2007. predstavila prijedlog o dobrovoljnom kodeksu ponašanja. Pokrenuta su početna savjetovanja s trećim državama i Vijeće je 8. i 9. prosinca 2008. odobrilo prvi nacrt „Kodeksa ponašanja o aktivnostima u svemiru”. S obzirom na daljnja savjetovanja sa zainteresiranim državama, Vijeće je 27. rujna 2010. prihvatilo revidiranu verziju nacrta Kodeksa ponašanja i ovlastilo visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP) da provede daljnja i opsežnija savjetovanja s ciljem izrade teksta Kodeksa ponašanja koji je prihvatljiv za najveći broj država i za donošenje.
            U provedbi tog mandata nastavljena su savjetovanja i revidirana verzija Kodeksa ponašanja formalno je predstavljena međunarodnoj zajednici na multilateralnom sastanku održanom u Beču 5. lipnja 2012. Slijedom toga, započeo je proces otvorenog savjetovanja o nacrtu teksta kako bi se taj proces učinio transparentnijim i uključivijim. Održana su tri kruga savjetovanja, od čega posljednja dva o revidiranim verzijama teksta: 16. i 17. svibnja 2013. u Kijevu, od 20. do 22. studenoga 2013. u Bangkoku te 27. i 28. svibnja 2014. u Luxembourgu. Na svakom od tih sastanaka prisustvovali su sudionici iz više od 60 država, a ukupno su uključili sudionike iz više od 80 država.
            Na kraju otvorenog savjetovanja održanog u Luxembourgu 27. i 28. svibnja 2014., predsjedatelj je zaključio da je proces triju krugova otvorenog savjetovanja koje je 2013. i 2014. održao ESVD uz sudjelovanje UNIDIR-a imao važnu ulogu u razvoju boljeg međusobnog razumijevanja stavova i zabrinutosti među državama sudionicama. Mnogi sudionici u Luxembourgu izrazili su snažnu želju da se proces bez odgađanja pomakne iz faze savjetovanja u fazu pregovora u kojoj bi nacrt teksta Kodeksa ponašanja, izrađen u procesu otvorenog savjetovanja kojemu su doprinijele mnoge države i koji je bio otvoren za daljnje izmjene, mogao služiti kao osnova za buduće multilateralne pregovore. Određeni broj sudionika istaknuo je potrebu za nekim oblikom odobrenja od strane UN-a. Nakon otvorenog savjetovanja održanog u Luxembourgu Unija bi izradila novi nacrt Kodeksa ponašanja te je i dalje spremna razmotriti i savjetovati se o tome kako dodatno može poduprijeti buduće multilateralne pregovore, kao i potpisivanje i provedbu budućeg Kodeksa ponašanja.
            S obzirom na izvješće glavnog tajnika zatraženog Rezolucijom 61/75, Opća skupština UN-a izglasala je 8. prosinca 2010. Rezoluciju 65/68 u kojoj je od glavnog tajnika zatraženo da uspostavi Skupinu vladinih stručnjaka (GGE) za mjere transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru radi pripreme studije o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja. Unija, koja smatra da bi Kodeks ponašanja mogao doprinijeti mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja, izvijestio je GGE UN-a o napretku u vezi s radom na Kodeksu ponašanja tijekom triju sastanaka GGE-a u srpnju 2012., travnju 2013. i srpnju 2013. GGE UN-a dovršio je studiju i preporuke u srpnju 2013. Preporučio je da države i međunarodne organizacije, na dobrovoljnoj osnovi i ne dovodeći u pitanje provedbu obveza koje proistječu iz postojećih pravnih obveza, razmotre i provedu mjere transparentnosti i izgradnje povjerenja, opisane u izvješću GGE-a, i podrže napore za provođenje političkih obveza, primjerice, u obliku jednostranih izjava, bilateralnih obveza ili multilateralnog Kodeksa ponašanja, radi poticanja odgovornog djelovanja u svemiru i njegova miroljubivog korištenja. GGE je zaključio da dobrovoljne političke mjere mogu stvoriti osnovu za razmatranje koncepata i prijedloga pravno obvezujućih obveza.
            Opća skupština UN-a 5. prosinca 2013. donijela je konsenzusom Rezoluciju A/RES/68/50 o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru te je pozdravila izvješće glavnog tajnika UN-a koje je obuhvatilo studiju GGE-a i u kojem je navedeno predstavljanje nacrta Kodeksa ponašanja od strane Unije. Rezolucijom se dodatno potiče države članice UN-a da preispituju i provode mjere transparentnosti i izgradnje povjerenja koje je predložio GGE te se njome zahtijeva od glavnog tajnika da izvješće proslijedi relevantnim tijelima i organizacijama kako bi oni mogli pomagati u djelotvornoj provedbi zaključaka i preporuka sadržanih u tom izvješću. Relevantna tijela i organizacije UN-a nadalje se potiče da se usklade oko pitanja koja se odnose na preporuke sadržane u izvješću.
            Od prvobitnog predstavljanja nacrta Kodeksa ponašanja međunarodnoj zajednici u lipnju 2012. aktivnosti prema Odluci 2012/281/ZVSP „u svrhu potpore prijedloga Unije za Međunarodni kodeks ponašanja za aktivnosti u svemiru” imale su ključnu ulogu u podizanju svijesti o Kodeksu ponašanja i u pružanju potpore multilateralnom procesu. Prema sporazumu o doprinosima potpisanom u lipnju 2012. UNIDIR je organizirao seriju regionalnih seminara (u Kuala Lumpuru, Adis Abebi, Ciudad de Méxicu i Astani) i podržao je četiri veća multilateralna sastanka koja je organizirao ESVD u Beču, Kijevu, Bangkoku i Luxembourgu. Putni troškovi svih tih sastanaka bili su financirani kako bi se olakšalo sudjelovanje službenika i stručnjaka iz trećih zemalja.
            Odlukom 2012/281/ZVSP podržalo se širenje informacija i razmjena stajališta o Kodeksu ponašanja što je za posljedicu imalo povećanu svijest i razumijevanje Kodeksa unutar regija, kao i na međunarodnoj razini, među stručnjacima i kreatorima politika. Njome se pomoglo Uniji da iskaže svoju predanost upravljanju procesom u smjeru donošenja Kodeksa ponašanja kao transparentnog i uključivog procesa. Sastanci koji su organizirani prema toj Odluci također su pružili platformu kako bi se uključile one države koje su i dalje kritične prema Kodeksu ponašanja, potičući ih da izraze svoju zabrinutost u međunarodnom okruženju uz mogućnost protuargumenata i rasprave.
            S obzirom na zamah postignut u procesu rasprava o Kodeksu ponašanja i posebno o ključnom razvoju odobrenja GGE-a UN-a, donošenje konsenzusom Rezolucije Opće skupštine UN-a A/RES/68/50 i ishod otvorenog savjetovanja održanog u Luxembourgu 27. i 28. svibnja 2014., Unija bi trebala nastaviti aktivno podupirati stvaranje mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru tako da nastavi promicati i raditi u smjeru donošenja Kodeksa ponašanja.
            U tu svrhu i oslanjajući se na iskustvo stečeno na temelju Odluke 2012/281/ZVSP, Unija bi trebala poduprijeti sljedeće aktivnosti:

                        —

                        nastaviti jačati znanje i razumijevanje mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja kako je predloženo izvješćem GGE-a, kao i prijedloga o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru i procesa predvođenog Europskom unijom te podizanje svijesti o njima,

                        —

                        nastaviti osiguravati okvir za multilateralni proces u vezi s prijedlogom o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru čime će se međunarodnoj zajednici omogućiti da nastavi svoj angažman s ciljem stvaranja najšireg mogućeg konsenzusa za donošenje Kodeksa ponašanja, pružanjem podrške multilateralnim sastancima za pregovore o nacrtu Kodeksa, kao i za njegovo formalno donošenje.

                  2.   Projekti

                        (a)

                        Projekt 1.: Informiranje javnosti: Promicanje političkih obveza za poticanje odgovornog djelovanja u svemiru i njegova miroljubivog korištenja, uključujući prijedlog o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru
                        1.   Svrha projekta

                                    1.

                                    Suradnja s dionicima organiziranjem događanja za dodatno podizanje svijesti, produbljivanje znanja i razumijevanje napora poduzetih u provođenju političkih obveza za poticanje odgovornog djelovanja u svemiru i njegova miroljubivog korištenja, uključujući prijedlog o Međunarodnom kodeksu ponašanja za aktivnosti u svemiru, u kontekstu promicanja mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja u vezi s aktivnostima u svemiru.

                              2.   Rezultati projekta/pokazatelji provedbe

                                    1.

                                    Održana su najmanje tri događanja za informiranje javnosti na marginama međunarodnih konferencija, koja su rezultirala dodatnim podizanjem svijesti, produbljivanjem znanja i razumijevanja kod relevantnih dionika mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja, uključujući predloženi Međunarodni kodeks ponašanja i zahtjeve za praktičnu provedbu.

                                    2.

                                    Održana su četiri regionalna ili subregionalna seminara na kojima je sudjelovala većina država iz relevantnih regija.

                                    3.

                                    Poboljšano okruženje za politički napredak, što se odražava u broju sudionika na multilateralnim sastancima predviđenima u okviru projekta 2. koji je veći od broja sudionika otvorenog savjetovanja o Kodeksu ponašanja (61 država) podržanog u okviru Odluke 2012/281/ZVSP.

                              3.   Opis projekta

                                    1.

                                    Predviđena su do četiri regionalna ili podregionalna seminara za raspravu o mjerama transparentnosti i izgradnje povjerenja koji će se usredotočiti na budući Kodeks ponašanja i njegovo praktično funkcioniranje, uključujući nacionalno planiranje provedbe, što će dovesti do otvaranja Kodeksa ponašanja za potpisivanje.

                                    2.

                                    Organiziranje do četiri manja događanja za informiranje javnosti na regionalnoj i/ili međunarodnoj razini, primjerice na marginama Opće skupštine UN-a ili Konferencije o razoružanju, za promicanje i podupiranje sljedeće faze postupka.

                                    3.

                                    Odluku o mjestima održavanja donijet će VP kada je to moguće u suradnji s državama članicama EU-a, na temelju prijedloga provedbenog subjekta.

                        (b)

                        Projekt 2.: Organiziranje do tri multilateralna sastanka na kojima sudjeluju sve zainteresirane države kako bi se omogućili pregovori na osnovi nacrta teksta izrađenog putem otvorenog savjetovanja o Kodeksu ponašanja s ciljem njegova dovršenja i formalnog donošenja
                        1.   Svrha projekta

                                    1.

                                    Okupiti predstavnike iz zainteresiranih država i druge zainteresirane strane u pregovorima o prijedlogu Međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru s ciljem donošenja Kodeksa ponašanja, kao provedbu preporuka iz izvješća GGE UN-a.

                              2.   Rezultati projekta/pokazatelji provedbe

                                    1.

                                    Postizanje diplomatskog postupka koji je omogućio pregovore o prijedlogu Kodeksa ponašanja, uključujući održavanje pregovaračke konferencije i konferencije o potpisivanju.

                                    2.

                                    Široka međunarodna potpora prijedlogu Kodeksa ponašanja što omogućuje da ga međunarodna zajednica usvoji do prve polovice 2016.

                              3.   Opis projekta

                                    1.

                                    Organiziranje do tri otvorena multilateralna sastanka na koje će biti pozvane države članice UN-a i relevantne organizacije, što uključuje:

                                                (a)

                                                do dvije pregovaračke konferencije što će omogućiti da se međunarodna zajednica uključi u stvaranje nacrta Kodeksa ponašanja, kako je izrađen tijekom procesa otvorenog savjetovanja s ciljem dovršenja teksta;

                                                (b)

                                                konferenciju za potpisivanje Kodeksa ponašanja.

                                    2.

                                    Odluku o mjestima održavanja donijet će VP kada je to moguće u suradnji s državama članicama EU-a na temelju prijedloga provedbenog subjekta.

                  3.   Postupovni aspekti i koordinacija

                        (a)

                        Provedbu projekata započet će Upravljački odbor s ciljem određivanja postupaka i modaliteta suradnje. Upravljački odbor redovito preispituje provedbu projekata, najmanje jednom u šest mjeseci, uključujući i putem elektroničkih sredstava i VTC-a.

                        (b)

                        Upravljački odbor sastojat će se od predstavnika VP-a, UNODA-e, UNIDIR-a i odgovarajućih institucija UN-a, prema potrebi.

                        (c)

                        Na temelju prijedloga koje su podnijeli UNODA i UNIDIR, o lokaciji i strukturnom sastavu radionica i sastanaka u okviru ovog projekta odlučit će VP u suradnji s državama članicama EU-a, kada je to moguće.

                  4.   Izvješćivanje i procjena

                        (a)

                        Provedbeni subjekti VP-u podnose narativno i financijsko izvješće na kraju prve godine projekta, nastojeći da se to podudara s izvještajnim ciklusima UN-a.

                        (b)

                        Na završetku projekta provedbeni subjekti predat će VP-u završno izvješće.

                        (c)

                        Izvješća o napretku i stanju provedbenih subjekata, publikacije, priopćenja za javnost i novosti podnijet će se VP-u i Europskoj komisiji kako i kad su izdana.

                  5.   Trajanje

            Procijenjeno razdoblje provedbe ovog projekta je 24 mjeseca.
            6.   Korisnici

                        (a)

                        Države članice UN-a.

                        (b)

                        Nevladini dionici, uključujući civilno društvo i industriju.

                  7.   Predstavnici trećih strana

                        (a)

                        Kako bi se promicalo regionalno vlasništvo Međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru, sudjelovanje stručnjaka koji nisu iz EU-a, uključujući one iz relevantnih regionalnih i međunarodnih organizacija, može se financirati ovom Odlukom.

                        (b)

                        Prema potrebi, financirat će se sudjelovanje predstavnika UNODA-e, UNIDIR-a i UNOOSA-a u aktivnostima povezanima s ovom Odlukom.

                  8.   Provedbeni subjekt

                        (a)

                        Tehnička provedba ove Odluke povjerit će se UNODA-i za provedbu potprojekta 3.2 (događanja za informiranje javnosti) projekta 1., kao i projekta 2., te UNIDIR-u za provedbu projekta 3.1 (regionalni i podregionalni seminari) projekta 1.

                        (b)

                        UNODA i UNIDIR prema potrebi će surađivati s institucijama poput UNOOSA-e, međunarodnim i regionalnim organizacijama, trustovima mozgova, nevladinim organizacijama i industrijom.


title: Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2016/1632 od 26. srpnja 2016. o imenovanju voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (EUCAP Sahel Niger/1/2016)

text:
               10.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 243/6

         ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2016/1632
   od 26. srpnja 2016.
   o imenovanju voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (EUCAP Sahel Niger/1/2016)
   POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38. treći stavak,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2012/392/ZVSP od 16. srpnja 2012. o misiji ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 9. stavka 1. Odluke 2012/392/ZVSP, Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije EUCAP Sahel Niger, uključujući odluku o imenovanju voditelja misije.

               (2)

               PSO je 6. svibnja 2014. donio odluku EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2) kojom je g. Filip DE CEUNINCK imenovan voditeljem misije EUCAP Sahel Niger od 6. svibnja 2014. do 15. srpnja 2014.

               (3)

               Vijeće je 22. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/482/ZVSP (3) o produljenju mandata misije EUCAP Sahel Niger od 16. srpnja 2014. do 15. srpnja 2016.

               (4)

               PSO je 24. srpnja 2014. donio odluku EUCAP Sahel Niger/3/2014 (4) kojom je mandat g. Filipa DE CEUNINCKA kao voditelja misije EUCAP Sahel Niger produljen od 16. srpnja 2014. do 15. srpnja 2015.

               (5)

               PSO je 15. travnja 2015. donio Odluku (ZVSP) 2015/611 (5) kojom je mandat g. Filipa DE CEUNINCKA kao voditelja misije EUCAP Sahel Niger produljen od 16. srpnja 2015. do 15. srpnja 2016.

               (6)

               Vijeće je 18. srpnja 2016. donijelo Odluku (ZVSP) 2016/1172 (6) o produljenju mandata misije EUCAP Sahel Niger od 16. srpnja 2016. do 15. srpnja 2018.

               (7)

               Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 22. srpnja 2016. predložio je imenovanje gđe Kirsi HENRIKSSON voditeljicom misije EUCAP Sahel Niger,

         DONIO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Gđa Kirsi HENRIKSSON imenuje se voditeljicom misije ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) od 1. rujna 2016. do 15. srpnja 2017.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2016.

            Za Politički i sigurnosni odbor

            Predsjednik

         W. STEVENS

      (1)  SL L 187, 17.7.2012., str. 48.

      (2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora EUCAP Sahel Niger/2/2014 od 6. svibnja 2014. o imenovanju voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (SL L 136, 9.5.2014., str. 26.).

      (3)  Odluka Vijeća 2014/482/ZVSP od 22. srpnja 2014. o izmjeni Odluke 2012/392/ZVSP o misiji ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (SL L 217, 23.7.2014., str. 31.).

      (4)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora EUCAP Sahel Niger/3/2014 od 24. srpnja 2014. o produljenju mandata voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (SL L 267, 6.9.2014., str. 5.).

      (5)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2015/611 od 15. travnja 2015. o produljenju mandata voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (EUCAP Sahel Niger/1/2015), (SL L 101, 18.4.2015., str. 61.).

      (6)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/1172 od 18. srpnja 2016. o izmjeni Odluke 2012/392/ZVSP o misiji ZSOP-a Europske unije u Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (SL L 193, 19.7.2016., str. 106.).


title: 2008/542/EZ: Odluka Komisije od 13. lipnja 2008. o osnivanju Stručne skupine o kreditnoj povijesti

text:
               01/Sv. 008

               HR

               Službeni list Europske unije

               263

         32008D0542

               L 173/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               13.06.2008.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 13. lipnja 2008.
   o osnivanju Stručne skupine o kreditnoj povijesti
   (2008/542/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   budući da:

               (1)

               Komunikacija Komisije o jedinstvenom tržištu za Europu 21. stoljeća (1), koja je usvojena u studenom 2007., bila je popraćena radnimdokumentom službe Komisije o maloprodajnim financijskim uslugama (2), koji je naglasio važnost pristupa i dostupnosti kreditnih podatakau promicanju konkurentnih tržišta maloprodajnih financijskih usluga. Takođerje najavio osnivanje stručne skupine o kreditnoj povijesti.

               (2)

               Bijela knjiga o integraciji tržišta hipotekarnih kredita u Europskojuniji (3) zaključila je da bi hipotekarni zajmodavci i posrednici trebali bitiobvezni primjereno procijeniti, svim prikladnim sredstvima, kreditnesposobnosti zajmoprimaca prije izdavanja hipotekarnih kredita. Također jezaključila da hipotekarni zajmodavci ne bi trebali biti diskriminirani pripristupu kreditnim registrima u drugim državama članicama i da bi kreditnipodaci trebali nesmetano cirkulirati, dok se u cijelosti poštuju pravilaZajednice o zaštiti podataka.

               (3)

               Komisija želi utvrditi sve pravne, regulatorne, administrativne i drugezapreke za pristup i razmjenu kreditnih podataka, te da je se savjetuje otome kako rješavati ove zapreke istodobno osiguravajući visoku razinuzaštite potrošača.

               (4)

               Stručna skupina trebala bi biti sastavljena od osoba koje su kompetentne upodručju kreditnih podataka.

               (5)

               Važno je osigurati da članovi skupine pružaju objektivne stručnesavjete.

               (6)

               Osobni podaci koji se odnose na članove skupine trebali bi se obrađivati uskladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi sobradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnomkretanju takvih podataka (4),

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Komisija ovime osniva Skupinu stručnjaka za kreditne povijesti (dalje u tekstu:Skupina).
   Članak 2.
   Zadaća
   Zadaća je skupine:

               —

               utvrditi sve pravne, regulatorne, administrativne i druge zapreke zapristup i razmjenu kreditnih podataka. Skupina osobito analizira mogućeutjecaje suživota različitih pristupa u organizaciji i radu kreditnihregistara u Zajednici i utvrđuje posljedice istih s gospodarskogstajališta. Također analizira postojeću situaciju sa stajališta zaštitepotrošača (uključujući zaštitu podataka),

               —

               predstaviti prijedloge o tome kako se utvrđene zapreke mogu riješiti. Utu svrhu, skupina je usmjerena na utvrđivanje rješenja koja povećavajucirkulaciju kreditnih podataka istodobno osiguravajući visoku razinuzaštite potrošača.

         Članak 3.
   Sastav - imenovanje
   1.   Skupina se sastoji od najviše 20 članova.
   2.   Članove skupine imenuje Komisija od stručnjaka kompetentnih u područjukoje pokriva mandat skupine, nakon poziva za iskaz interesa, na temeljuprijedloga bilo kojeg od sljedećih:

               —

               europskih ili nacionalnih udruženja koja zastupaju interese potrošačaili industrije financijskih usluga,

               —

               privatnih ili javnih organizacija za prikupljanje kreditnih podatakaili za obradu kreditnih podataka iz država članica,

               —

               predstavnika tijela za zaštitu podataka država članica,

               —

               osoba iz akademskih krugova ili priznatih stručnjaka u područjukreditnih podataka, uključujući zaštitu podataka.

         3.   Stranke iz stavka 2. iskazuju svoj interes za sudjelovanje u skupini upisanom obliku.
   4.   Komisija ocjenjuje prihvatljivost pojedinih stručnjaka prema sljedećimkriterijima:

               —

               relevantno dokazivo znanje ili stručnost u području koje obuhvaćamandat skupine,

               —

               nedavno praktično znanje ili iskustvo,

               —

               znanje jezika koji je uobičajen u području financija, na razini kojastručnjaku omogućuje sudjelovanje u raspravama i sastavljanjeizvješća na tom jeziku.

         Dobiveni iskazi interesa obuhvaćaju dokumentaciju koja pokazuje dapredloženi stručnjak ispunjava gore navedene uvjete.
   5.   Komisija odabire stručnjake imajući na umu potrebu za predstavljanjeminteresa svih relevantnih dionika. Kako je navedeno u Bijeloj knjizi o politicifinancijskih usluga 2005.-2010., Komisija pridaje veliku važnost razmjernojzastupljenosti korisnika. Osim toga, Komisija osigurava široku zemljopisnuzastupljenost i uravnoteženi rodni sastav na temelju primljenihprijedloga.
   6.   Predloženi stručnjaci koji su bili pogodni ali nisu bili imenovani mogu bitipostavljeni na rezervnu listu, koju Komisija može koristiti za imenovanjezamjena.
   7.   Primjenjuju se sljedeće odredbe:

               —

               članovi koje su predložili europska ili nacionalna udruženja kojazastupaju interese potrošača ili industriju financijskih usluga, ilikoje su predložile organizacije za prikupljanje kreditnih podatakaili za obradu kreditnih podataka, imenuju se kao predstavnicidionika,

               —

               članovi iz tijela za zaštitu podataka imenuju se kao predstavnicisvojih tijela,

               —

               članovi iz akademskih krugova ili s priznatom stručnošću imenuju se uosobnom svojstvu,

               —

               mandat članova skupine počinje s prvim sastankom skupine i završavasa završetkom izvješća, ne kasnije od 1.svibnja 2009. Članovi ostaju na funkciji do njihovezamjene ili do isteka mandata,

               —

               članovi koji više nisu u stanju učinkovito doprinijeti raspravamaskupine, koji daju ostavku ili ne poštuju uvjete iz ovog članka iličlanka 287. Ugovora o osnivanju Europske zajednice mogu sezamijeniti za preostalo razdoblje mandata,

               —

               imena članova objavljuju se u Registru stručnih skupina Europskekomisije (5) i na internetskoj stranici Glavne uprave za unutarnjetržište i usluge. Imena članova se prikupljaju, obrađuju iobjavljuju u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 45/2001 o zaštitipojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka,

               —

               članovi koji su imenovani u osobnom svojstvu svake godine potpisujuobavezu da će djelovati u javnom interesu i izjavu o nedostatku ilipostojanju bilo kakvog interesa koji može ugroziti njihovuobjektivnost.

         Članak 4.
   Djelovanje
   1.   Skupinom predsjedava predstavnik Komisije.
   2.   U dogovoru s Komisijom, mogu se osnovati podskupine za razmatranjespecifičnih pitanja prema opisu posla koji je utvrdila Skupina, one seraspuštaju čim se posao obavi.
   3.   Predstavnik Komisije može pozvati stručnjake i promatrače sa specifičnimznanjem da sudjeluju u radu skupine i radnih skupina.
   4.   Informacije koje se dobiju sudjelovanjem u raspravama skupine ili podskupinene mogu se otkriti ako Komisija odredi da se odnose na povjerljivapitanja.
   5.   Skupina i podskupine u pravilu se sastaju u prostorijama Komisije, u oblikui prema rasporedu koji određuje Komisija. Tajništvo skupine osigurava Komisija.Dužnosnici Komisije koje zanima to područje mogu prisustvovati sastancimaskupine i njenih podskupina.
   6.   Skupina donosi svoj poslovnik na temelju standardnih poslovnika koje jeusvojila Komisija (6).
   7.   Komisija može objaviti na Internetu, u izvornom jeziku predmetnog dokumenta,bilo kakav sažetak, zaključak ili djelomični zaključak ili radni dokumentskupine.
   Članak 5.
   Troškovi sastanaka
   1.   Komisija nadoknađuje putne troškove i dnevnice članovima u vezi saktivnostima skupine u skladu s odredbama na snazi u okviru Komisije (7). Članovi nisu plaćeni za svoje usluge.
   2.   Troškovi sastanaka nadoknađuju se u granicama sredstava koja su dodijeljenapredmetnom odjelu prema godišnjem postupku za dodjelu sredstava.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. lipnja 2008.

            Za Komisiju

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  COM(2007) 724 završna verzija

      (2)  SEC(2007) 1520.

      (3)  COM(2007) 807. završna verzija

      (4)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

      (5)  http://ec.europa.eu/secretariat_general/regexp/

      (6)  Dodatak III dokumentu SEC(2005) 1004.

      (7)  Odluka Komisije C (2007.) br. 5858 od 5. prosinca 2007.