title: Odluka Komisije (EU) 2022/770 оd 13. travnja 2022. o usklađenosti ciljeva performansi iz nacrta plana performansi, koji je Danska dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 2291) (Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  18.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 139/124

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/770
         оd 13. travnja 2022.
         o usklađenosti ciljeva performansi iz nacrta plana performansi, koji je Danska dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 2291)

         (Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku)
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. točku (c) prvi podstavak,
         uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/317 od 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba (2), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,
         budući da:

            OPĆE NAPOMENE

                     (1)

                     U skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 treba uspostaviti shemu izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija. Nadalje, člankom 10. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 od država članica zahtijeva se da utvrde obvezujuće ciljeve performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora („FAB-ova”) za svako referentno razdoblje plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije. Ti ciljevi performansi moraju biti u skladu s ciljevima na razini Unije koje je Komisija donijela za predmetno referentno razdoblje. Komisija je odgovorna za ocjenjivanje usklađenosti predloženih ciljeva performansi iz nacrta planova performansi koje su sastavile države članice s ciljevima performansi na razini Unije na temelju kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Prilogu IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (2)

                     Od prvog tromjesečja kalendarske godine 2020. na sektor zračnog prometa znatno je utjecalo izbijanje pandemije bolesti COVID-19, pri čemu se znatno smanjio intenzitet zračnog prometa u odnosu na razine prije pandemije, zbog mjera koje su države članice i treće zemlje poduzele radi ograničavanja pandemije.

                     (3)

                     Ciljevi performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje („RP3”) izvorno su utvrđeni u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2019/903 (3). Budući da su ti ciljevi performansi na razini Unije i nacrti planova performansi za treće referentno razdoblje koje su države članice naknadno dostavile sastavljeni prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19, njima se nisu mogle uzeti u obzir kasnije znatno promijenjene okolnosti u zračnom prijevozu.

                     (4)

                     Kao odgovor na utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na pružanje usluga u zračnoj plovidbi, u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/1627 (4) utvrđene su izvanredne mjere za treće referentno razdoblje kojima se odstupa od odredaba Provedbene uredbe (EU) 2019/317. U skladu s člankom 2. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2020/1627 Komisija je 2. lipnja 2021. donijela Provedbenu odluku (EU) 2021/891 (5) o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje.

                     (5)

                     Komisija napominje da Služba za statistiku i predviđanja pri Eurocontrolu („STATFOR”) u predviđanju prometa iz listopada 2021. predviđa da će zračni promet na razini Unije tijekom 2023. dosegnuti razine prije pandemije te da će 2024. te razine premašiti. Međutim, stupanj nesigurnosti u pogledu razvoja situacije s prometom i dalje je posebno visok zbog rizika povezanih s razvojem epidemiološke situacije uzrokovane bolesti COVID-19. Komisija nadalje napominje da se očekuje da će oporavak prometa biti neujednačen među državama članicama.

                     (6)

                     Sve države članice izradile su i donijele nacrte planova performansi s revidiranim lokalnim ciljevima performansi za treće referentno razdoblje, koji su dostavljeni Komisiji na ocjenu do 1. listopada 2021. Nakon provjere potpunosti tih nacrta planova performansi Komisija je od država članica zatražila da do 17. studenoga 2021. dostave ažurirane nacrte planova performansi. Ocjena Komisije iz ove Odluke temelji se na ažuriranom nacrtu plana performansi koji je dostavila Danska.

                     (7)

                     Tijelo za ocjenu performansi, koje pomaže Komisiji u provedbi plana performansi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004, dostavilo je Komisiji izvješće sa savjetima u vezi s ocjenom nacrta planova performansi za treće referentno razdoblje.

                     (8)

                     Komisija je u skladu s člankom 14. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 ocijenila usklađenost lokalnih ciljeva performansi koje je predložila Danska na temelju kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u točki 1. Priloga IV. toj provedbenoj uredbi i uzimajući u obzir lokalne okolnosti. U pogledu svakog ključnog područja performansi i povezanih ciljeva performansi Komisija je ocjenjivanje nadopunila revizijom nacrta planova performansi u odnosu na elemente utvrđene u točki 2. Priloga IV. toj provedbenoj uredbi.

            OCJENA KOMISIJE

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti

                     (9)

                     Komisija je u pogledu ključnog područja performansi povezanog sa sigurnosti ocijenila usklađenost ciljeva koje je dostavila Danska u vezi s djelotvornosti upravljanja sigurnosti pružatelja usluga u zračnoj plovidbi na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.1. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti sigurnosni ciljevi u pogledu elemenata utvrđenih u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (10)

                     U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti koje je Danska predložila u pogledu djelotvornosti upravljanja sigurnosti, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnosti i izraženi kao razina provedbe:

                                    Danska

                                    Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i)

                                    Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi

                                    Cilj upravljanja sigurnosti

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                 Naviair

                                 Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti

                                 C

                                 C

                                 C

                                    C

                                 Upravljanje sigurnosnim rizikom

                                 B

                                 C

                                 D

                                    D

                                 Osiguranje sigurnosti

                                 B

                                 C

                                 C

                                    C

                                 Promicanje sigurnosti

                                 B

                                 C

                                 C

                                    C

                                 Kultura sigurnosti

                                 B

                                 C

                                 C

                                    C

                     (11)

                     U nacrtu sigurnosnih ciljeva koje je Danska predložila za pružatelja usluga u zračnoj plovidbi (Naviair), Komisija je utvrdila da se razina cilja performansi na razini Unije planira ostvariti 2023. za cilj „upravljanje sigurnosnim rizicima”, a za ostale „ciljeve upravljanja sigurnosti” lokalni ciljevi performansi ispunjavaju razinu cilja performansi na razini Unije za svaku kalendarsku godinu od 2022. do 2024., osim „sigurnosne politike i ciljeva”, pri čemu se planira postizanje razine cilja performansi na razini Unije za svaku kalendarsku godinu referentnog razdoblja.

                     (12)

                     Komisija napominje da su u nacrtu plana performansi koji je dostavila Danska utvrđene mjere za Naviair za postizanje lokalnih sigurnosnih ciljeva, kao što je provedba zahtjeva za usklađenost propisanih Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/373 (6), te primjeri najbolje prakse navedene u priručnicima za upravljanje sigurnošću ICAO-a, CANSO-a i Eurocontrola. Međutim, Komisija smatra da bi tijekom praćenja preostalih godina trećeg referentnog razdoblja trebalo dostaviti više pojedinosti o predviđenim mjerama.

                     (13)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava 11. i 12., te s obzirom na to da se sigurnosni ciljevi performansi na razini Unije, utvrđeni u Provedbenoj odluci (EU) 2021/891, moraju ostvariti do posljednje godine trećeg referentnog razdoblja, odnosno 2024., nacrte ciljeva iz nacrta plana performansi za Dansku trebalo bi ocijeniti kao usklađene s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s okolišem

                     (14)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s okolišem, usklađenost ciljeva koje je dostavila Danska u vezi s prosječnom učinkovitosti horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.2. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. U skladu s tim, predloženi ciljevi iz nacrta plana performansi za Dansku uspoređeni su s relevantnim referentnim vrijednostima učinkovitosti horizontalnog leta na ruti utvrđenima u Planu poboljšanja europske mreže ruta („ERNIP”) koji je bio dostupan u trenutku donošenja revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje, odnosno 2. lipnja 2021. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti ciljevi u pogledu okoliša utvrđeni u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (15)

                     U pogledu kalendarske godine 2020. cilj performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje u ključnom području performansi povezanom s okolišem, koji je prvotno utvrđen u Provedbenoj odluci (EU) 2019/903, nije revidiran Provedbenom odlukom (EU) 2021/891, s obzirom na to da je razdoblje primjene tog cilja isteklo i da je stoga njegova provedba postala konačna bez mogućnosti retroaktivnih prilagodbi. U skladu s tim, od država članica nije se tražilo da u nacrtima planova performansi dostavljenima do 1. listopada 2021. revidiraju svoje lokalne ciljeve performansi za kalendarsku godinu 2020. u području performansi povezanom s okolišem. Stoga bi usklađenost lokalnih ciljeva performansi u području okoliša s odgovarajućim ciljevima performansi na razini Unije trebalo ocijeniti s obzirom na kalendarske godine 2021., 2022., 2023. i 2024.

                     (16)

                     U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s okolišem koje je predložila Danska i odgovarajuće nacionalne referentne vrijednosti za treće referentno razdoblje iz ERNIP-a, izražene kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju:

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva u pogledu okoliša, za Dansku, izraženih kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                                    1,14  %

                                    1,14  %

                                    1,14  %

                                    1,14  %

                                 Referentne vrijednosti za Dansku

                                 1,14  %

                                 1,14  %

                                 1,14  %

                                 1,14  %

                     (17)

                     Komisija primjećuje da su nacrti ciljeva u području okoliša koje je predložila Danska jednaki odgovarajućim nacionalnim referentnim vrijednostima za svaku kalendarsku godinu od 2021. do 2024.

                     (18)

                     U pogledu točke 2.1. podtočke (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 Komisija napominje da je Danska u nacrtu plana performansi predstavila mjere za postizanje lokalnih ciljeva u pogledu okoliša koje uključuju provedbu navigacije temeljene na performansama i ponovno oblikovanje standardnih instrumentalnih ruta odlaska i dolaska.

                     (19)

                     Nadalje, Komisija primjećuje da je Danska već uvela zračni prostor slobodnih ruta (FRA) s razine leta 285 i potiče Dansku da nastavi s daljnjom provedbom FRA-e.

                     (20)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava od 17. do 19., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Dansku trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s okolišem.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom

                     (21)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s kapacitetom, usklađenost ciljeva koje je dostavila Danska u vezi s prosječnim kašnjenjem u upravljanju protokom zračnog prometa na ruti („ATFM”) po letu ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.3. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. U skladu s tim, predloženi ciljevi iz nacrta plana performansi za Dansku uspoređeni su s relevantnim referentnim vrijednostima utvrđenima u Planu mrežnih operacija koji je bio dostupan u trenutku donošenja revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje, odnosno 2. lipnja 2021. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti ciljevi u pogledu kapaciteta utvrđeni u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (22)

                     U pogledu kalendarske godine 2020. cilj performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom, koji je prvotno utvrđen u Provedbenoj odluci (EU) 2019/903, nije revidiran Provedbenom odlukom (EU) 2021/891, s obzirom na to da je razdoblje primjene tog cilja isteklo i da je stoga njegova provedba postala konačna bez mogućnosti retroaktivnih prilagodbi. U skladu s tim, od država članica nije se tražilo da u nacrtima planova performansi dostavljenima do 1. listopada 2021. revidiraju svoje lokalne ciljeve performansi za kalendarsku godinu 2020. u području performansi povezanom s kapacitetom. Stoga bi usklađenost lokalnih ciljeva performansi u području kapaciteta s odgovarajućim ciljevima performansi na razini Unije trebalo ocijeniti s obzirom na kalendarske godine 2021., 2022., 2023. i 2024.

                     (23)

                     U nastavku su navedeni nacrti rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom koje je Danska predložila za treće referentno razdoblje, izraženi u minutama kašnjenja ATFM-a po letu, i odgovarajuće referentne vrijednosti iz Plana mrežnih operacija:

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom, za Dansku, u minutama kašnjenja ATFM-a po letu

                                    0,03

                                    0,06

                                    0,06

                                    0,05

                                 Referentne vrijednosti za Dansku

                                 0,03

                                 0,06

                                 0,06

                                 0,05

                     (24)

                     Komisija primjećuje da su nacrti ciljeva u području kapaciteta koje je predložila Danska jednaki odgovarajućim nacionalnim referentnim vrijednostima za svaku kalendarsku godinu od 2021. do 2024.

                     (25)

                     U pogledu točke 2.1. podtočke (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 Komisija napominje da je Danska u nacrtu plana performansi predstavila niz mjera za postizanje lokalnih rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom. Te mjere uključuju stalno poboljšanje mreže ruta usluga u zračnom prometu, povećanu civilno-vojnu suradnju kako bi se optimizirala upotreba FRA-e, manje nadogradnje sustava upravljanja zračnim prometom i provedbu poboljšanih tehnika upravljanja protokom zračnog prometa i kapacitetima.

                     (26)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava 24. i 25., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Dansku trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom.

            Pregled nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom za terminalne usluge u zračnoj plovidbi

                     (27)

                     Kad je riječ o zračnim lukama obuhvaćenima područjem primjene Provedbene uredbe (EU) 2019/317 kako je utvrđeno u članku 1. stavcima 3. i 4. te uredbe, Komisija je nadopunila svoju ocjenu nacrta rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom revizijom nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom za terminalne usluge u zračnoj plovidbi u skladu s točkom 2.1. podtočkom (b) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Utvrđeno je da ti nacrti ciljeva nisu sporni u pogledu Danske.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti

                     (28)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti, usklađenost ciljeva koje je dostavila Danska u vezi s utvrđenim jediničnim troškom za rutne usluge u zračnoj plovidbi ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenih u točki 1.4. podtočkama (a), (b) i (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Ti se kriteriji temelje na kretanju utvrđenog jediničnog troška tijekom trećeg referentnog razdoblja, dugoročnom kretanju utvrđenog jediničnog troška tijekom drugog i trećeg referentnog razdoblja (2015.–2024.) i polaznoj vrijednosti za utvrđeni jedinični trošak na razini zone naplate u usporedbi s prosječnom vrijednosti zona naplate u kojima pružatelji usluga u zračnoj plovidbi imaju slično operativno i ekonomsko okruženje.

                     (29)

                     Ocjena rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti provedena je uzimajući u obzir lokalne okolnosti. Nadopunjena je revizijom ključnih čimbenika i parametara na kojima se temelje ti ciljevi kako je navedeno u točki 2.1. podtočki (d) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (30)

                     U nastavku su navedeni nacrti rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti koje je Danska predložila za treće referentno razdoblje:

                                    Zona naplate rutnih naknada u Danskoj

                                    Polazna vrijednost za 2014.

                                    Polazna vrijednost za 2019.

                                    2020.–2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti, izraženih kao utvrđeni rutni jedinični trošak (u realnim vrijednostima cijena za 2017.)

                                    488,1  DKK

                                    428,7  DKK

                                    935,4  DKK

                                    479,4  DKK

                                    423,3  DKK

                                    393,9  DKK

                                 65,63  EUR

                                 57,64  EUR

                                 125,78  EUR

                                 64,47  EUR

                                 56,92  EUR

                                 52,97  EUR

                     (31)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je kretanje utvrđenog rutnog jediničnog troška na razini zone naplate u Danskoj, koje je iznosilo –2,1 % tijekom trećeg referentnog razdoblja, nadmašilo kretanje na razini Unije, koje je iznosilo +1,0 % tijekom istog razdoblja.

                     (32)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (b) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je dugoročno kretanje utvrđenog rutnog jediničnog troška na razini zone naplate u Danskoj, koje je iznosilo –2,4 % tijekom drugog i trećeg referentnog razdoblja, nadmašilo dugoročno kretanje na razini Unije, koje je iznosilo –1,3 % tijekom istog razdoblja.

                     (33)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je polazna vrijednost utvrđenog jediničnog troška u Danskoj od 57,64 EUR u realnim vrijednostima cijena za 2017. („EUR2017”) za 28,0 % viša od prosječne polazne vrijednosti od 45,04 EUR za EUR2017 relevantne usporedne skupine. Komisija napominje da je utvrđeni rutni jedinični trošak u Danskoj ostao iznad prosjeka usporedne skupine tijekom cijelog trećeg referentnog razdoblja, uz razliku od 22,2 % koja je zabilježena za 2024.

                     (34)

                     Kako je navedeno u uvodnim izjavama 31. i 32., jasno je da Danska znatno nadmašuje kretanje utvrđenog jediničnog troška na razini Unije za treće referentno razdoblje te dugoročno kretanje utvrđenog jediničnog troška na razini Unije. Nadalje, utvrđeni jedinični trošak u Danskoj za 2024. niži je od polaznih vrijednosti za 2014. i 2019., što pokazuje da se srednjoročno i dugoročno postiže stvarno povećanje troškovne učinkovitosti. Bez obzira na razliku između polazne vrijednosti Danske i prosjeka usporedne skupine utvrđenu u uvodnoj izjavi 33., Danska je pokazala da evolucija troškovne učinkovitosti nadmašuje kretanja na razini Unije, što je dovoljna osnova za utvrđivanje usklađenosti s ciljevima performansi povezanima s troškovnom učinkovitosti na razini Unije za treće referentno razdoblje.

                     (35)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava od 31. do 34., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Dansku trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti.

            Pregled nacrta ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti za terminalne usluge u zračnoj plovidbi

                     (36)

                     Kad je riječ o zračnim lukama obuhvaćenima područjem primjene Provedbene uredbe (EU) 2019/317 kako je utvrđeno u članku 1. stavcima 3. i 4. te uredbe, Komisija je nadopunila svoju ocjenu nacrta rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti revizijom nacrta ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti za terminalne usluge u zračnoj plovidbi u skladu s točkom 2.1. podtočkom (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Utvrđeno je da ti nacrti ciljeva nisu sporni za Dansku.

            Pregled programa poticaja iz članka 11. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 koji nadopunjava Komisijinu ocjenu nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom

                     (37)

                     Komisija je u skladu s točkom 2.1. podtočkom (f) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 u vezi s ocjenom nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom nadopunila svoju ocjenu revizijom nacrta programa poticaja iz članka 11. Provedbene uredbe (EU) 2019/317. U tom je pogledu ispitala ispunjavaju li nacrti programa poticaja materijalne zahtjeve iz članka 11. stavaka 1. i 3. Provedbene uredbe (EU) 2019/317. Utvrđeno je da su nacrti programa poticaja iz nacrta plana performansi za Dansku sporni.

                     (38)

                     Komisija primjećuje da i program poticaja za kapacitet na ruti i program poticaja za kapacitet terminala koji su predloženi u danskom nacrtu plana performansi sadržavaju maksimalnu financijsku nepogodnost u iznosu od 0,50 % utvrđenih troškova i maksimalnu financijsku pogodnost u iznosu od 0,40 % utvrđenih troškova.

                     (39)

                     Na temelju stručnog savjeta tijela za ocjenu performansi Komisija sumnja da bi predložena maksimalna financijska nepogodnost u iznosu od 0,50 % utvrđenih troškova u tim programima poticaja imala ikakav znatan utjecaj na prihode izložene riziku, kako je propisano člankom 11. stavkom 3. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317.

                     (40)

                     Stoga bi, kad je riječ o donošenju konačnog plana performansi u skladu s člankom 16. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, Danska trebala revidirati svoje programe poticaja za postizanje ciljeva povezanih s kapacitetom na ruti i kapacitetom terminala tako da se maksimalne financijske nepogodnosti koje proizlaze iz tih programa poticaja utvrde na razini koja ima znatan utjecaj na prihode izložene riziku, kako je izričito propisano člankom 11. stavkom 3. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, što bi, prema mišljenju Komisije, trebalo dovesti do maksimalne financijske nepogodnosti koja je jednaka ili veća od 1 % utvrđenih troškova.

            ZAKLJUČCI

                     (41)

                     Na temelju ocjene iz uvodnih izjava od 9. do 40., Komisija je zaključila da su ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je dostavila Danska u skladu s ciljevima performansi na razini Unije.

                     (42)

                     Komisija napominje da su neke države članice izrazile namjeru da u svoje troškovne osnovice za treće referentno razdoblje uključe troškovne stavke povezane s otkrivanjem bespilotnih letjelica u zračnim lukama. Nije bilo moguće točno utvrditi, na temelju elemenata sadržanih u nacrtima planova performansi, u kojoj su mjeri države članice uključile takve utvrđene troškove u svoje troškovne osnovice za treće referentno razdoblje i, ako su takvi troškovi uključeni, u kojoj su mjeri nastali u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi da bi se stoga mogli smatrati prihvatljivima u okviru programa performansi i sustava utvrđivanja naknada. Službe Komisije poslale su ad hoc zahtjev za informacije svim državama članicama kako bi prikupile relevantne informacije te će dodatno ispitati prijavljene troškove otkrivanja bespilotnih letjelica u zračnim lukama u kontekstu provjere usklađenosti s jediničnim cijenama. Ovom Odlukom ne dovode se u pitanje nalazi i zaključci Komisije o troškovima otkrivanja bespilotnih letjelica.

                     (43)

                     Kao odgovor na rusku vojnu agresiju protiv Ukrajine, koja je započela 24. veljače 2022., Unija je donijela mjere ograničavanja kojima se ruskim zračnim prijevoznicima, svim zrakoplovima registriranima u Rusiji i svim zrakoplovima koji nisu registrirani u Rusiji, a koji su u vlasništvu ili zakupu bilo koje ruske fizičke ili pravne osobe, subjekta ili tijela, zabranjuje slijetanje na područje Unije, uzlijetanje s njega ili njegovo prelijetanje. Te mjere dovode do smanjenja zračnog prometa u zračnom prostoru iznad područja Unije. Međutim, učinak na razini Unije ne bi trebao biti usporediv sa smanjenjem zračnog prometa do kojeg je došlo zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u ožujku 2020. Stoga je primjereno zadržati postojeće mjere i postupke za provedbu programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u trećem referentnom razdoblju,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je Danska dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004, a koji su navedeni u Prilogu ovoj Odluci, usklađeni su s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje utvrđenima u Provedbenoj odluci (EU) 2021/891.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. travnja 2022.

                  Za Komisiju

               Adina VĂLEAN

                  Članica Komisije

            (1)  SL L 96, 31.3.2004., str. 1.

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 od 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba i stavljanju izvan snage provedbenih uredaba (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013 (SL L 56, 25.2.2019., str. 1.).

            (3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/903 od 29. svibnja 2019. kojom se postavljaju ciljevi performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje koje počinje 1. siječnja 2020. i završava 31. prosinca 2024. godine (SL L 144, 3.6.2019., str. 49.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 od 3. studenoga 2020. o izvanrednim mjerama za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba zbog pandemije bolesti COVID-19 (SL L 366, 4.11.2020., str. 7.).

            (5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/891 od 2. lipnja 2021. o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke (EU) 2019/903 (SL L 195, 3.6.2021., str. 3.).

            (6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/373 оd 1. ožujka 2017. o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružatelje usluga upravljanja zračnim prometom/pružatelje usluga u zračnoj plovidbi i drugih mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom i za njihov nadzor, o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 482/2008 i provedbenih uredbi (EU) br. 1034/2011, (EU) br. 1035/2011 i (EU) 2016/1377 te o izmjeni Uredbe (EU) br. 677/2011 (SL L 62, 8.3.2017., str. 1.).

            PRILOG
            Ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je Danska dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004, za koje je utvrđeno da su usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO SA SIGURNOSTI

               Djelotvornost upravljanja sigurnosti

                           Danska

                           Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i)

                           Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi

                           Cilj upravljanja sigurnosti

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                        Naviair

                        Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti

                        C

                        C

                        C

                           C

                        Upravljanje sigurnosnim rizikom

                        B

                        C

                        D

                           D

                        Osiguranje sigurnosti

                        B

                        C

                        C

                           C

                        Promicanje sigurnosti

                        B

                        C

                        C

                           C

                        Kultura sigurnosti

                        B

                        C

                        C

                           C

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S OKOLIŠEM

               Prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva u pogledu okoliša, za Dansku, izraženih kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                           1,14  %

                           1,14  %

                           1,14  %

                           1,14  %

                        Referentne vrijednosti za Dansku

                        1,14  %

                        1,14  %

                        1,14  %

                        1,14  %

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S KAPACITETOM

               Prosječno rutno kašnjenje ATFM-a u minutama po letu

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom, za Dansku, u minutama kašnjenja ATFM-a po letu

                           0,03

                           0,06

                           0,06

                           0,05

                        Referentne vrijednosti za Dansku

                        0,03

                        0,06

                        0,06

                        0,05

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S TROŠKOVNOM UČINKOVITOSTI

               Utvrđeni jedinični trošak za rutne usluge u zračnoj plovidbi

                           Zona naplate rutnih naknada u Danskoj

                           Polazna vrijednost za 2014.

                           Polazna vrijednost za 2019.

                           2020.–2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti, izraženih kao utvrđeni rutni jedinični trošak (u realnim vrijednostima cijena za 2017.)

                           488,1  DKK

                           428,7  DKK

                           935,4  DKK

                           479,4  DKK

                           423,3  DKK

                           393,9  DKK

                        65,63  EUR

                        57,64  EUR

                        125,78  EUR

                        64,47  EUR

                        56,92  EUR

                        52,97  EUR


title: Odluka Vijeća (EU) 2022/762 od 12. svibnja 2022. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke u pogledu članstva Ruske Federacije u Pariškom memorandumu o suglasnosti

text:
                  18.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 139/16

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/762
         od 12. svibnja 2022.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke u pogledu članstva Ruske Federacije u Pariškom memorandumu o suglasnosti
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Memorandum o suglasnosti o nadzoru države luke („Pariški memorandum o suglasnosti”) potpisan je u Parizu 26. siječnja 1982. i stupio je na snagu 1. srpnja 1982. Članovi Pariškog memoranduma o suglasnosti su 27 pomorskih tijela sljedećih država: Belgije, Bugarske, Cipra, Danske, Estonije, Finske, Francuske, Grčke, Hrvatske, Islanda, Irske, Italije, Kanade, Latvije, Litve, Malte, Nizozemske, Norveške, Njemačke, Poljske, Portugala, Rumunjske, Ruske Federacije, Slovenije, Španjolske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine. Unija nije članica Pariškog memoranduma.

                     (2)

                     Direktivom 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) utvrđen je pravni režim Unije u području nadzora države luke tako što su preoblikovani i ojačani prijašnji pravni akti Unije koji su postojali u tom području od 1995. Pravni režim Unije u području nadzora države luke temelji se na Pariškom memorandumu o suglasnosti.

                     (3)

                     Kad je riječ o državama članicama, Direktivom 2009/16/EZ postupci, alati i aktivnosti Pariškog memoranduma o suglasnosti uvode se u područje primjene prava Unije. Na temelju te direktive određene odluke koje donese Odbor za nadzor države luke, osnovan u skladu s odjeljkom 7.1. Pariškog memoranduma o suglasnosti, postaju obvezujuće za države članice.

                     (4)

                     U svojim zaključcima od 24. veljače 2022. Europsko vijeće najoštrije je osudilo ničim izazvanu i neopravdanu vojnu agresiju Ruske Federacije protiv Ukrajine. U svojim zaključcima od 24. i 25. ožujka 2022. Europsko vijeće izjavilo je da se vojnom agresijom Ruske Federacije protiv Ukrajine grubo krši međunarodno pravo i zatražilo je da Ruska Federacija odmah zaustavi svoju vojnu agresiju na državnom području Ukrajine.

                     (5)

                     U kontekstu vojne agresije Ruske Federacije protiv Ukrajine, tajništvo Pariškog memoranduma o suglasnosti 14. ožujka 2022. primilo je dopis ukrajinskog ministra infrastrukture. U tom je dopisu od Pariškog memoranduma o suglasnosti zatraženo da se nakon inspekcijskih pregleda u nadzoru države luke plovila koja plove pod zastavom Ukrajine ne zadržava bez razloga, da se Rusku Federaciju isključi iz Pariškog memoranduma o suglasnosti i da se ne priznaju svjedodžbe izdane u ime Pomorske uprave Ruske Federacije.

                     (6)

                     U pogledu zahtjeva da se ukrajinska plovila ne zadržavaju bez razloga, Pariški memorandum o suglasnosti objavio je 2. ožujka 2022. okružnicu PSCircular 101 (Smjernice o repatrijaciji pomoraca zbog situacije u Ukrajini) koja se bavi tim pitanjem. U toj se okružnici tijela članove obavješćuje da je u postojećim okolnostima nužna fleksibilnost, među ostalim i u pogledu repatrijacije pomoraca, Konvencije o radu pomoraca iz 2006., svjedodžbi izdanih na temelju Međunarodne konvencije o standardima za obuku, izdavanje svjedodžbi i držanje straže pomoraca iz 1978. te zdravstvenih svjedodžbi. Ako to bude potrebno zbog razvoja događaja, Pariški memorandum o suglasnosti može razmotriti daljnje prilagodbe okružnice PSCircular 101. O tom stajalištu trebalo bi obavijestiti ukrajinska tijela.

                     (7)

                     U pogledu zahtjeva u vezi s članstvom Ruske Federacije u Pariškom memorandumu o suglasnosti treba napomenuti da su Ruskoj Federaciji onemogućeni pristup alatu za ciljanu provjeru države luke i bazi podataka inspekcijskih pregleda u okviru THETIS-a iz članka 24. Direktive 2009/16/EZ kao i uporaba tog alata i te baze podataka. To znači da je sudjelovanje Ruske Federacije u radu Pariškog memoranduma o suglasnosti već u velikoj mjeri ograničeno te bez pristupa toj bazi podataka Ruska Federacija ne može djelotvorno ispuniti svoje obveze iz Pariškog memoranduma o suglasnosti.

                     (8)

                     Ni Pariški memorandum o suglasnosti ni bilo koja od uputa o politici ne sadržavaju nikakav postupak ili mehanizam za isključenje članova iz Pariškog memoranduma o suglasnosti. Alternativa isključenju iz Pariškog memoranduma o suglasnosti mogućnost je suspenzije članstva do daljnjeg. Iako bi neposredni učinak suspenzije bio sličan isključenju, radi se o manje trajnom rješenju. Međutim, Pariški memorandum o suglasnosti ne sadržava ni odredbe o suspenziji. Suspenzija bi omogućila daljnje razmatranje potrebe za potpunim isključenjem iz Pariškog memoranduma o suglasnosti i mogla bi se poništiti ako se okolnosti promijene.

                     (9)

                     Kao globalni akter Unija je u središtu nastojanja u okviru Ujedinjenih naroda (UN) i drugih multilateralnih foruma i procesa da se Rusku Federaciju pozove na odgovornost za ničim izazvanu i neopravdanu vojnu agresiju protiv Ukrajine, da se vojna agresija na državnom području Ukrajine zaustavi i da se osigura ponovno potpuno poštovanje suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica. Ničim izazvana i neopravdana vojna agresije Ruske Federacije protiv Ukrajine ozbiljno je kršenje članka 2. stavka 4. Povelje UN-a, kojim se zabranjuje prijetnja silom ili uporaba sile protiv teritorijalne cjelovitosti ili političke neovisnosti bilo koje države.

                     (10)

                     Uzimajući u obzir prethodno navedeno, s obzirom na ozbiljnost situacije i sve dok Ruska Federacija ne poštuje načela Povelje UN-a ni svoje međunarodne obveze, primjereno je suspendirati članstvo Ruske Federacije u Pariškom memorandumu o suglasnosti u skladu s člankom 62. stavkom 3. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora.

                     (11)

                     Suradnja u okviru Odbora za nadzor države luke s ostalim trećim zemljama članicama Pariškog memoranduma o suglasnosti, odnosno Islandom, Kanadom, Norveškom i Ujedinjenom Kraljevinom, ključna je za donošenje odluke o suspenziji članstva Ruske Federacije u Pariškom memorandumu o suglasnosti.

                     (12)

                     U pogledu zahtjeva za nepriznavanje svjedodžbi koje je izdala Pomorska uprava Ruske Federacije, takve su svjedodžbe izdane u skladu s međunarodnim konvencijama. S obzirom na to da je Ruska Federacija i dalje članica Međunarodne pomorske organizacije, Pariški memorandum o suglasnosti nema ovlasi za poništavanje priznavanja navedenih svjedodžbi. O tom stajalištu trebalo bi obavijestiti ukrajinska tijela.

                     (13)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za nadzor države luke u pogledu članstva Ruske Federacije u Pariškom memorandumu o suglasnosti jer bi odluke mogle utjecati na pravo Unije, naime na Direktivu 2009/16/EZ.

                     (14)

                     Stajalište Unije trebale bi izraziti države članice Unije koje su članice Pariškog memoranduma o suglasnosti, djelujući zajednički u interesu Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke („Pariški memorandum o suglasnosti ”) u pogledu članstva Ruske Federacije u Pariškom memorandumu o suglasnosti jest sljedeće:

                        (a)

                        složiti se s pristupom utvrđenim u točki 5. dokumenta PSCC55/11.1 Odbora za nadzor države luke u pogledu zadržavanja plovila koja plove pod zastavom Ukrajine u lukama Pariškog memoranduma o suglasnosti;

                        (b)

                        aktivno poduprijeti suspenziju Ruske Federacije iz Pariškog memoranduma o suglasnosti;

                        (c)

                        nastojati postići konsenzus među članicama Pariškog memoranduma o suglasnosti koje nisu Ruska Federacija o suspenziji Ruske Federacije iz Pariškog memoranduma o suglasnosti do daljnjeg;

                        (d)

                        složiti se s pristupom utvrđenim u točki 7. dokumenta PSCC55/11.1 Odbora za nadzor države luke u pogledu prestanka priznavanja statutarnih svjedodžbi koje je izdala Ruska Federacija.

            Članak 2.
            Stajalište iz članka 1. trebaju izraziti države članice Unije koje su članice Pariškog memoranduma o suglasnosti, djelujući zajednički u interesu Unije.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2022.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J.-Y. LE DRIAN

            (1)  Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (SL L 131, 28.5.2009., str. 57.).


title: Odluka Komisije (EU) 2022/771 оd 13. travnja 2022. o usklađenosti ciljeva performansi iz nacrta plana performansi, koji je Estonija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 2292) (Vjerodostojan je samo tekst na estonskom jeziku) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  18.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 139/133

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/771
         оd 13. travnja 2022.
         o usklađenosti ciljeva performansi iz nacrta plana performansi, koji je Estonija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 2292)

         (Vjerodostojan je samo tekst na estonskom jeziku)
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. točku (c) prvi podstavak,
         uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/317 od 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba (2), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,
         budući da:

            OPĆE NAPOMENE

                     (1)

                     U skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 treba uspostaviti shemu izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija. Nadalje, člankom 10. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 od država članica zahtijeva se da utvrde obvezujuće ciljeve performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora („FAB-ova”) za svako referentno razdoblje plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije. Ti ciljevi performansi moraju biti u skladu s ciljevima na razini Unije koje je Komisija donijela za predmetno referentno razdoblje. Komisija je odgovorna za ocjenjivanje usklađenosti predloženih ciljeva performansi iz nacrta planova performansi koje su sastavile države članice s ciljevima performansi na razini Unije na temelju kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Prilogu IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (2)

                     Od prvog tromjesečja kalendarske godine 2020. na sektor zračnog prometa znatno je utjecalo izbijanje pandemije bolesti COVID-19, pri čemu se znatno smanjio intenzitet zračnog prometa u odnosu na razine prije pandemije, zbog mjera koje su države članice i treće zemlje poduzele radi ograničavanja pandemije.

                     (3)

                     Ciljevi performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje („RP3”) izvorno su utvrđeni u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2019/903 (3). Budući da su ti ciljevi performansi na razini Unije i nacrti planova performansi za treće referentno razdoblje koje su države članice naknadno dostavile sastavljeni prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19, njima se nisu mogle uzeti u obzir kasnije znatno promijenjene okolnosti u zračnom prijevozu.

                     (4)

                     Kao odgovor na utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na pružanje usluga u zračnoj plovidbi, u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/1627 (4) utvrđene su izvanredne mjere za treće referentno razdoblje kojima se odstupa od odredaba Provedbene uredbe (EU) 2019/317. U skladu s člankom 2. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2020/1627 Komisija je 2. lipnja 2021. donijela Provedbenu odluku (EU) 2021/891 (5) o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje.

                     (5)

                     Komisija napominje da Služba za statistiku i predviđanja pri Eurocontrolu („STATFOR”) u predviđanju prometa iz listopada 2021. predviđa da će zračni promet na razini Unije tijekom 2023. dosegnuti razine prije pandemije te da će 2024. te razine premašiti. Međutim, stupanj nesigurnosti u pogledu razvoja situacije s prometom i dalje je posebno visok zbog rizika povezanih s razvojem epidemiološke situacije uzrokovane bolešću COVID-19. Komisija nadalje napominje da se očekuje da će oporavak prometa biti neujednačen među državama članicama.

                     (6)

                     Sve države članice izradile su i donijele nacrte planova performansi s revidiranim lokalnim ciljevima performansi za treće referentno razdoblje, koji su dostavljeni Komisiji na ocjenu do 1. listopada 2021. Nakon provjere potpunosti tih nacrta planova performansi Komisija je od država članica zatražila da do 17. studenoga 2021. dostave ažurirane nacrte planova performansi. Ocjena Komisije iz ove Odluke temelji se na ažuriranom nacrtu plana performansi koji je dostavila Estonija.

                     (7)

                     Tijelo za ocjenu performansi, koje pomaže Komisiji u provedbi plana performansi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004, dostavilo je Komisiji izvješće sa savjetima u vezi s ocjenom nacrta planova performansi za treće referentno razdoblje.

                     (8)

                     Komisija je u skladu s člankom 14. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 ocijenila usklađenost lokalnih ciljeva performansi koje je predložila Estonija na temelju kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u točki 1. Priloga IV. toj provedbenoj uredbi i uzimajući u obzir lokalne okolnosti. U pogledu svakog ključnog područja performansi i povezanih ciljeva performansi Komisija je ocjenjivanje nadopunila revizijom nacrta planova performansi u odnosu na elemente utvrđene u točki 2. Priloga IV. toj provedbenoj uredbi.

            OCJENA KOMISIJE

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti

                     (9)

                     Komisija je u pogledu ključnog područja performansi povezanog sa sigurnosti ocijenila usklađenost ciljeva koje je dostavila Estonija u vezi s djelotvornosti upravljanja sigurnosti pružatelja usluga u zračnoj plovidbi na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.1. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti sigurnosni ciljevi u pogledu elemenata utvrđenih u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (10)

                     U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti koje je Estonija predložila u pogledu djelotvornosti upravljanja sigurnosti, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnosti i izraženi kao razina provedbe:

                                    Estonija

                                    Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i)

                                    Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi

                                    Cilj upravljanja sigurnosti

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                 EANS

                                 Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti

                                 C

                                 C

                                 C

                                    C

                                 Upravljanje sigurnosnim rizikom

                                 D

                                 D

                                 D

                                    D

                                 Osiguranje sigurnosti

                                 C

                                 C

                                 C

                                    C

                                 Promicanje sigurnosti

                                 C

                                 C

                                 C

                                    C

                                 Kultura sigurnosti

                                 C

                                 C

                                 C

                                    C

                     (11)

                     Komisija je utvrdila da su nacrti sigurnosnih ciljeva koje je Estonija predložila za pružatelja usluga u zračnoj plovidbi (EANS) jednaki sigurnosnim ciljevima na razini Unije za svaku kalendarsku godinu od 2021. do 2024.

                     (12)

                     Komisija napominje da se u nacrtu plana performansi koji je dostavila Estonija utvrđuju mjere za EANS za postizanje lokalnih sigurnosnih ciljeva, uključujući aktivnosti u skladu s Nacionalnim programom sigurnosti, sudjelovanje u studiji o standardu izvrsnosti zrelosti sigurnosti Eurocontrola/CANSO-a i daljnje mjere poduzete u okviru strategije za sigurnost EANS-a.

                     (13)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava 11. i 12. te s obzirom na to da se sigurnosni ciljevi performansi na razini Unije, utvrđeni u Provedbenoj odluci (EU) 2021/891, moraju ostvariti do posljednje godine trećeg referentnog razdoblja, odnosno 2024., nacrte ciljeva iz nacrta plana performansi za Estoniju trebalo bi ocijeniti kao usklađene s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s okolišem

                     (14)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s okolišem, usklađenost ciljeva koje je dostavila Estonija u vezi s prosječnom učinkovitosti horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.2. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. U skladu s tim, predloženi ciljevi iz nacrta plana performansi za Estoniju uspoređeni su s relevantnim referentnim vrijednostima učinkovitosti horizontalnog leta na ruti utvrđenima u Planu poboljšanja europske mreže ruta („ERNIP”) koji je bio dostupan u trenutku donošenja revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje, odnosno 2. lipnja 2021. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti ciljevi u pogledu okoliša utvrđeni u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (15)

                     U pogledu kalendarske godine 2020. cilj performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje u ključnom području performansi povezanom s okolišem, koji je prvotno utvrđen u Provedbenoj odluci (EU) 2019/903, nije revidiran Provedbenom odlukom (EU) 2021/891, s obzirom na to da je razdoblje primjene tog cilja isteklo i da je stoga njegova provedba postala konačna bez mogućnosti retroaktivnih prilagodbi. U skladu s tim, od država članica nije se tražilo da u nacrtima planova performansi dostavljenima do 1. listopada 2021. revidiraju svoje lokalne ciljeve performansi za kalendarsku godinu 2020. u području performansi povezanom s okolišem. Stoga bi usklađenost lokalnih ciljeva performansi u području okoliša s odgovarajućim ciljevima performansi na razini Unije trebalo ocijeniti s obzirom na kalendarske godine 2021., 2022., 2023. i 2024.

                     (16)

                     U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s okolišem koje je predložila Estonija i odgovarajuće nacionalne referentne vrijednosti za treće referentno razdoblje iz ERNIP-a, izražene kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju:

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva u pogledu okoliša, za Estoniju, izraženih kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                                    1,22  %

                                    1,22  %

                                    1,22  %

                                    1,22  %

                                 Referentne vrijednosti za Estoniju

                                 1,22  %

                                 1,22  %

                                 1,22  %

                                 1,22  %

                     (17)

                     Komisija primjećuje da su nacrti ciljeva u području okoliša koje je predložila Estonija jednaki odgovarajućim nacionalnim referentnim vrijednostima za svaku kalendarsku godinu od 2021. do 2024.

                     (18)

                     Komisija u pogledu točke 2.1. podtočke (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 napominje da je Estonija u nacrtu plana performansi predstavila mjere za postizanje lokalnih ciljeva u pogledu okoliša koje uključuju prijelazni plan za navigaciju temeljenu na performansama (PBN) i kontinuiranu prekograničnu suradnju s Finskom u okviru projekta FINEST.

                     (19)

                     Nadalje, Komisija primjećuje da je Estonija već uvela zračni prostor slobodnih ruta (FRA) između razina leta (FL) 95 i FL660.

                     (20)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava od 17. do 19., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Estoniju trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s okolišem.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom

                     (21)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s kapacitetom, usklađenost ciljeva koje je dostavila Estonija u vezi s prosječnim kašnjenjem u upravljanju protokom zračnog prometa na ruti („ATFM”) po letu ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.3. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. U skladu s tim, predloženi ciljevi iz nacrta plana performansi za Estoniju uspoređeni su s relevantnim referentnim vrijednostima utvrđenima u Planu mrežnih operacija koji je bio dostupan u trenutku donošenja revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje, odnosno 2. lipnja 2021. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti ciljevi u pogledu kapaciteta utvrđeni u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (22)

                     U pogledu kalendarske godine 2020. cilj performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom, koji je prvotno utvrđen u Provedbenoj odluci (EU) 2019/903, nije revidiran Provedbenom odlukom (EU) 2021/891, s obzirom na to da je razdoblje primjene tog cilja isteklo i da je stoga njegova provedba postala konačna bez mogućnosti retroaktivnih prilagodbi. U skladu s tim, od država članica nije se tražilo da u nacrtima planova performansi dostavljenima do 1. listopada 2021. revidiraju svoje lokalne ciljeve performansi za kalendarsku godinu 2020. u području performansi povezanom s kapacitetom. Stoga bi usklađenost lokalnih ciljeva performansi u području kapaciteta s odgovarajućim ciljevima performansi na razini Unije trebalo ocijeniti s obzirom na kalendarske godine 2021., 2022., 2023. i 2024.

                     (23)

                     U nastavku su navedeni nacrti rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom koje je Estonija predložila za treće referentno razdoblje, izraženi u minutama kašnjenja ATFM-a po letu, i odgovarajuće referentne vrijednosti iz Plana mrežnih operacija:

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom, za Estoniju, u minutama kašnjenja ATFM-a po letu

                                    0,01

                                    0,03

                                    0,03

                                    0,03

                                 Referentne vrijednosti za Estoniju

                                 0,01

                                 0,03

                                 0,03

                                 0,03

                     (24)

                     Komisija primjećuje da su nacrti ciljeva u području kapaciteta koje je predložila Estonija jednaki odgovarajućim nacionalnim referentnim vrijednostima za svaku kalendarsku godinu od 2021. do 2024.

                     (25)

                     U pogledu točke 2.1. podtočke (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 Komisija napominje da je Estonija u nacrtu plana performansi predstavila mjere za postizanje ciljeva povezanih s kapacitetom na ruti, posebno kontinuiranu prekograničnu suradnju s Finskom u okviru projekta FINEST, koja omogućuje dinamičnu prekograničnu sektorizaciji.

                     (26)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava 24. i 25., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Estoniju trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom.

            Pregled nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom za terminalne usluge u zračnoj plovidbi

                     (27)

                     Kad je riječ o zračnim lukama obuhvaćenima područjem primjene Provedbene uredbe (EU) 2019/317 kako je utvrđeno u članku 1. stavcima 3. i 4. te uredbe, Komisija je nadopunila svoju ocjenu nacrta rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom revizijom nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom za terminalne usluge u zračnoj plovidbi u skladu s točkom 2.1. podtočkom (b) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Utvrđeno je da ti nacrti ciljeva nisu sporni u pogledu Estonije.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti

                     (28)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti, usklađenost ciljeva koje je dostavila Estonija u vezi s utvrđenim jediničnim troškom za rutne usluge u zračnoj plovidbi ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenih u točki 1.4. podtočkama (a), (b) i (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Ti se kriteriji temelje na kretanju utvrđenog jediničnog troška tijekom trećeg referentnog razdoblja, dugoročnom kretanju utvrđenog jediničnog troška tijekom drugog i trećeg referentnog razdoblja (2015.–2024.) i polaznoj vrijednosti za utvrđeni jedinični trošak na razini zone naplate u usporedbi s prosječnom vrijednosti zona naplate u kojima pružatelji usluga u zračnoj plovidbi imaju slično operativno i ekonomsko okruženje.

                     (29)

                     Ocjena rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti provedena je uzimajući u obzir lokalne okolnosti. Nadopunjena je revizijom ključnih čimbenika i parametara na kojima se temelje ti ciljevi kako je navedeno u točki 2.1. podtočki (d) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (30)

                     U nastavku su navedeni nacrti rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti koje je Estonija predložila za treće referentno razdoblje:

                                    Zona naplate rutnih naknada u Estoniji

                                    Polazna vrijednost za 2014.

                                    Polazna vrijednost za 2019.

                                    2020.–2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti, izraženih kao utvrđeni rutni jedinični trošak (u realnim vrijednostima cijena za 2017.)

                                    25,16  EUR

                                    32,13  EUR

                                    60,19  EUR

                                    34,80  EUR

                                    30,57  EUR

                                    29,97  EUR

                     (31)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je kretanje utvrđenog rutnog jediničnog troška na razini zone naplate u Estoniji, koje je iznosilo –1,7 % tijekom trećeg referentnog razdoblja, nadmašilo kretanje na razini Unije, koje je iznosilo +1,0 % tijekom istog razdoblja.

                     (32)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (b) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je dugoročno kretanje utvrđenog rutnog jediničnog troška na razini zone naplate u Estoniji, koje je iznosilo +2,0 % tijekom drugog i trećeg referentnog razdoblja, slabije od dugoročnog kretanja na razini Unije, koje je iznosilo –1,3 % tijekom istog razdoblja.

                     (33)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je polazna vrijednost utvrđenog jediničnog troška u Estoniji od 32,13 EUR u realnim vrijednostima cijena za 2017. („EUR2017”) za 19,8 % viša od prosječne polazne vrijednosti od 26,81 EUR za EUR2017 relevantne usporedne skupine. Međutim, utvrđeni jedinični trošak Estonije nadmašuje usporedivu skupinu tijekom referentnog razdoblja i stoga 2024. doseže razinu koja je za 3,0 % niža od prosjeka usporedne skupine.

                     (34)

                     Komisija je nadalje ispitala mogu li se odstupanja utvrđena u uvodnim izjavama 32. i 33. smatrati potrebnima i razmjernima u skladu s točkom 1.4. podtočkom (d) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, pod uvjetom da su utvrđena odstupanja od dugoročnog kretanja utvrđenog jediničnog troška na razini Unije isključivo rezultat dodatnih utvrđenih troškova povezanih s mjerama potrebnima za postizanje ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom ili mjerama restrukturiranja u smislu članka 2. stavka 18. Provedbene uredbe (EU) 2019/317.

                     (35)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (d) podpodtočki i. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija u nacrtu plana performansi za Estoniju nije pronašla informacije koje upućuju na to da bi odstupanje od dugoročnog kretanja utvrđenog jediničnog troška na razini Unije iz uvodne izjave 32. bilo isključivo rezultat dodatnih utvrđenih troškova povezanih s mjerama potrebnima za postizanje lokalnih ciljeva performansi povezanih s kapacitetom. Stoga kriterij utvrđen u točki 1.4. podtočki (d) podpodtočki i. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 nije ispunjen u pogledu Estonije.

                     (36)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (d) podpodtočki ii. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Estonija je u svojem nacrtu plana performansi kao troškove restrukturiranja navela troškove povezane s projektom FINEST, koji je pokrenut kao bilateralna suradnja estonskih i finskih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi radi pružanja dinamičnih prekograničnih usluga u zračnom prometu. Komisija napominje da je cilj projekta FINEST stvoriti bezgranično okruženje zračnog prostora slobodnih ruta u cijelom estonskom i finskom zračnom prostoru kako bi se omogućila dinamična prekogranična sektorizacija zračnog prostora te ostvariti sinergije zajedničkom upotrebom i planiranjem resursa. Projekt FINEST već je obuhvaćao provedbu čitavog niza pripremnih koraka kako bi se do kraja 2022. započelo s pružanjem prekograničnih usluga.

                     (37)

                     Estonija izvješćuje da projekt FINEST dovodi do troškova povezanih s osobljem, aktivnostima osposobljavanja, putovanjima radi provedbe projekta te novim softverom i sustavima. Naglašava da su ulaganja u hardver i softver sustava ATM-a tijekom trećeg referentnog razdoblja preduvjet za suradnju u okviru FINEST-a jer projekt uključuje provedbu jedinstvenog sustava ATM-a u Estoniji i Finskoj.

                     (38)

                     Komisija potvrđuje da se predviđa da će se projektom FINEST ostvariti znatne koristi u pogledu fleksibilnosti, učinkovitosti i kvalitete usluga te istodobno smanjiti kašnjenja u upravljanju protokom zračnog prometa. Estonija je kvantificirala nastalu financijsku dobit u okviru analize troškova i koristi, na temelju koje Estonija procjenjuje da će korisnici zračnog prostora ostvariti neto financijsku korist nakon što se promet vrati na razine prije pandemije.

                     (39)

                     Na temelju detaljne analize mjera tijela za ocjenu performansi koje je Estonija prijavila u pogledu projekta FINEST, Komisija smatra da se povezani troškovi smatraju troškovima restrukturiranja u smislu članka 2. stavka 18. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 jer se projektom ostvaruju poslovni model i postupci za integrirano prekogranično pružanje usluga u zračnoj plovidbi. Nadalje, uzimajući u obzir evaluaciju tijela za ocjenu performansi, Komisija je utvrdila da se odstupanje od dugoročnog kretanja utvrđenog jediničnog troška na razini Unije iz uvodne izjave 32. može pripisati troškovima restrukturiranja koje je Estonija prijavila u pogledu projekta FINEST.

                     (40)

                     S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 36. do 39., Komisija utvrđuje da je kriterij iz točke 1.4. podtočke (d) podpodtočke ii. ispunjen u pogledu Estonije.

                     (41)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava od 28. do 40., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Estoniju trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti.

            Pregled nacrta ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti za terminalne usluge u zračnoj plovidbi

                     (42)

                     Kad je riječ o zračnim lukama obuhvaćenima područjem primjene Provedbene uredbe (EU) 2019/317 kako je utvrđeno u članku 1. stavcima 3. i 4. te uredbe, Komisija je nadopunila svoju ocjenu nacrta rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti revizijom nacrta ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti za terminalne usluge u zračnoj plovidbi u skladu s točkom 2.1. podtočkom (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Utvrđeno je da ti nacrti ciljeva nisu sporni u pogledu Estonije.

            Pregled programa poticaja iz članka 11. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 koji nadopunjava Komisijinu ocjenu nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom

                     (43)

                     Komisija je u skladu s točkom 2.1. podtočkom (f) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 u vezi s nacrtima ciljeva povezanih s kapacitetom nadopunila svoju ocjenu revizijom nacrta programa poticaja iz članka 11. Provedbene uredbe (EU) 2019/317. U tom je pogledu ispitala ispunjavaju li nacrti programa poticaja materijalne zahtjeve iz članka 11. stavaka 1. i 3. Provedbene uredbe (EU) 2019/317. Utvrđeno je da su nacrti programa poticaja iz nacrta plana performansi za Estoniju sporni.

                     (44)

                     Komisija primjećuje da i program poticaja za kapacitet na ruti i program poticaja za kapacitet terminala koji su predloženi u estonskom nacrtu plana performansi sadržavaju maksimalnu financijsku nepogodnost u iznosu od 0,5 % utvrđenih troškova i maksimalnu financijsku pogodnost u iznosu od 0,0 % utvrđenih troškova.

                     (45)

                     Na temelju stručnog savjeta tijela za ocjenu performansi Komisija sumnja da bi predložena maksimalna financijska nepogodnost u iznosu od 0,5 % utvrđenih troškova u tim programima poticaja imala ikakav znatan utjecaj na prihode izložene riziku, kako je propisano člankom 11. stavkom 3. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317.

                     (46)

                     Stoga bi, kad je riječ o donošenju konačnog plana performansi u skladu s člankom 16. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, Estonija trebala revidirati svoje programe poticaja za postizanje ciljeva povezanih s kapacitetom na ruti i kapacitetom terminala tako da se maksimalne financijske nepogodnosti koje proizlaze iz tih programa poticaja utvrde na razini koja ima znatan utjecaj na prihode izložene riziku, kako je izričito propisano člankom 11. stavkom 3. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, što bi, prema mišljenju Komisije, trebalo dovesti do maksimalne financijske nepogodnosti koja je jednaka ili veća od 1 % utvrđenih troškova.

            ZAKLJUČCI

                     (47)

                     Na temelju ocjene iz uvodnih izjava od 10. do 46., Komisija je zaključila da su ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je dostavila Estonija u skladu s ciljevima performansi na razini Unije.

                     (48)

                     Komisija napominje da su neke države članice izrazile namjeru da u svoje troškovne osnovice za treće referentno razdoblje uključe troškovne stavke povezane s otkrivanjem bespilotnih letjelica u zračnim lukama. Nije bilo moguće točno utvrditi, na temelju elemenata sadržanih u nacrtima planova performansi, u kojoj su mjeri države članice uključile takve utvrđene troškove u svoje troškovne osnovice za treće referentno razdoblje i, ako su takvi troškovi uključeni, u kojoj su mjeri nastali u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi da bi se stoga mogli smatrati prihvatljivima u okviru programa performansi i sustava utvrđivanja naknada. Službe Komisije poslale su ad hoc zahtjev za informacije svim državama članicama kako bi prikupile relevantne informacije te će dodatno ispitati prijavljene troškove otkrivanja bespilotnih letjelica u zračnim lukama u kontekstu provjere usklađenosti s jediničnim cijenama. Ovom Odlukom ne dovode se u pitanje nalazi i zaključci Komisije o troškovima otkrivanja bespilotnih letjelica.

                     (49)

                     Kao odgovor na rusku vojnu agresiju protiv Ukrajine, koja je započela 24. veljače 2022., Unija je donijela mjere ograničavanja kojima se ruskim zračnim prijevoznicima, svim zrakoplovima registriranima u Rusiji i svim zrakoplovima koji nisu registrirani u Rusiji, a koji su u vlasništvu ili zakupu bilo koje ruske fizičke ili pravne osobe, subjekta ili tijela, zabranjuje slijetanje na područje Unije, uzlijetanje s njega ili njegovo prelijetanje. Te mjere dovode do smanjenja zračnog prometa u zračnom prostoru iznad područja Unije. Međutim, učinak na razini Unije ne bi trebao biti usporediv sa smanjenjem zračnog prometa do kojeg je došlo zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u ožujku 2020. Stoga je primjereno zadržati postojeće mjere i postupke za provedbu programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u trećem referentnom razdoblju,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je Estonija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004, a koji su navedeni u Prilogu ovoj Odluci, usklađeni su s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje utvrđenima u Provedbenoj odluci (EU) 2021/891.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena Republici Estoniji.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. travnja 2022.

                  Za Komisiju

               Adina VĂLEAN

                  Članica Komisije

            (1)  SL L 96, 31.3.2004., str. 1.

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 od 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba i stavljanju izvan snage provedbenih uredaba (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013 (SL L 56, 25.2.2019., str. 1.).

            (3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/903 od 29. svibnja 2019. kojom se postavljaju ciljevi performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje koje počinje 1. siječnja 2020. i završava 31. prosinca 2024. godine (SL L 144, 3.6.2019., str. 49.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 od 3. studenoga 2020. o izvanrednim mjerama za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba zbog pandemije bolesti COVID-19 (SL L 366, 4.11.2020., str. 7.).

            (5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/891 od 2. lipnja 2021. o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke (EU) 2019/903 (SL L 195, 3.6.2021., str. 3.).

            PRILOG
            Ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je Estonija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004, za koje je utvrđeno da su usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO SA SIGURNOSTI

               Djelotvornost upravljanja sigurnosti

                           Estonija

                           Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i)

                           Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi

                           Cilj upravljanja sigurnosti

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                        EANS

                        Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti

                        C

                        C

                        C

                           C

                        Upravljanje sigurnosnim rizikom

                        D

                        D

                        D

                           D

                        Osiguranje sigurnosti

                        C

                        C

                        C

                           C

                        Promicanje sigurnosti

                        C

                        C

                        C

                           C

                        Kultura sigurnosti

                        C

                        C

                        C

                           C

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S OKOLIŠEM

               Prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva u pogledu okoliša, za Estoniju, izraženih kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                           1,22  %

                           1,22  %

                           1,22  %

                           1,22  %

                        Referentne vrijednosti za Estoniju

                        1,22  %

                        1,22  %

                        1,22  %

                        1,22  %

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S KAPACITETOM

               Prosječno rutno kašnjenje ATFM-a u minutama po letu

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom, za Estoniju, u minutama kašnjenja ATFM-a po letu

                           0,01

                           0,03

                           0,03

                           0,03

                        Referentne vrijednosti za Estoniju

                        0,01

                        0,03

                        0,03

                        0,03

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S TROŠKOVNOM UČINKOVITOSTI

               Utvrđeni jedinični trošak za rutne usluge u zračnoj plovidbi

                           Zona naplate rutnih naknada u Estoniji

                           Polazna vrijednost za 2014.

                           Polazna vrijednost za 2019.

                           2020.–2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti, izraženih kao utvrđeni rutni jedinični trošak (u realnim vrijednostima cijena za 2017.)

                           25,16  EUR

                           32,13  EUR

                           60,19  EUR

                           34,80  EUR

                           30,57  EUR

                           29,97  EUR