title: Odluka (EU) 2019/322 Europske središnje banke od 31. siječnja 2019. o prenošenju ovlasti za donošenje odluka u vezi s nadzornim ovlastima dodijeljenim nacionalnim pravom (ESB/2019/4)

text:
                  25.2.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 55/7

         ODLUKA (EU) 2019/322 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 31. siječnja 2019.
         o prenošenju ovlasti za donošenje odluka u vezi s nadzornim ovlastima dodijeljenim nacionalnim pravom (ESB/2019/4)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1. točke (d) i (e), članak 4. stavak 3. i članak 9. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/933 Europske središnje banke od 16. studenoga 2016. o općem okviru za prenošenje ovlasti za donošenje odluka za pravne instrumente povezane s nadzornim zadaćama (ESB/2016/40) (2), a posebno njezin članak 4.,
         budući da:

                     (1)

                     Unutar okvira članka 6. Uredbe (EU) br. 1024/2013, Europska središnja banka (ESB) obavlja isključivu zadaću nadzora kreditnih institucija s ciljem osiguravanja dosljedne primjene nadzornih standarda, jačanja financijske stabilnosti i osiguravanja jednakih uvjeta.

                     (2)

                     Članak 4. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ESB propisuje da ESB mora primjenjivati mjerodavno pravo Unije, a kada se ono sastoji od direktiva, primjenjuje nacionalno pravo kojim su prenesene te direktive.

                     (3)

                     U skladu s drugim podstavkom članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1024/2013, za potrebe provođenja zadaća koje su mu dodijeljene, ESB ima sve ovlasti i obveze navedene u Uredbi (EU) br. 1024/2013 i sve ovlasti i obveze koje nadležna tijela imaju na temelju mjerodavnog prava Unije. Nadležnost ESB-a proteže se na izvršavanje nadzornih ovlasti dodijeljenih nacionalnim pravom koje nisu izričito propisane pravom Unije sve dok takve zadaće potpadaju pod zadaće ESB-a na temelju članka 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013 i podupiru nadzornu funkciju. Od ESB-a, kao nadležnog tijela, zahtijeva se donošenje značajnog broja odluka svake godine u vezi s nadzornim ovlastima dodijeljenim nacionalnim pravom.

                     (4)

                     Radi olakšavanja postupka donošenja odluka, potrebna je odluka o prenošenju ovlasti u vezi s donošenjem takvih odluka. Sud Europske unije prepoznao je da je prenošenje ovlasti neophodno radi omogućavanja instituciji od koje se zahtijeva donošenje značajnog broja odluka da obavlja svoje dužnosti. Slično tomu, Sud Europske unije prepoznao je potrebu osiguravanja da tijela nadležna za donošenje odluka mogu djelovati na načelu svojstvenom svim institucionalnim sustavima (3).

                     (5)

                     Prenošenje ovlasti za donošenje odluka trebalo bi biti ograničeno i razmjerno, a opseg prenošenja treba biti jasno utvrđen.

                     (6)

                     Odluka (EU) 2017/933 (ESB/2016/40) utvrđuje postupak koji je potrebno poštovati za donošenje odluka o prenošenju ovlasti u vezi s nadzorom i osobe kojima se mogu prenijeti ovlasti za donošenje odluka. Ta Odluka ne utječe na izvršavanje ESB-ovih nadzornih zadaća i bez utjecaja je na nadležnost Nadzornog odbora za predlaganje dovršenih nacrta odluka Upravnom vijeću.

                     (7)

                     Kada nisu ispunjeni kriteriji za donošenje delegirane odluke, kako su utvrđeni u ovoj Odluci, odluke je potrebno donijeti u skladu s postupkom neisticanja prigovora iz članka 26. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013, a kako je dalje razrađen u članku 13.g Odluke ESB/2004/2 (4). Nadalje, postupak neisticanja prigovora trebao bi se također primijeniti ako voditelji radnih jedinica imaju nedoumica o ispunjavanju kriterija procjene za odluke na temelju nacionalnih ovlasti zbog složenosti procjene.

                     (8)

                     Nadzorne odluke ESB-a mogu biti podvrgnute administrativnom preispitivanju u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) br. 1024/2013, a kako je dalje utvrđeno Odlukom ESB/2014/16 (5). U slučaju takvog administrativnog preispitivanja, Nadzorni odbor trebao bi uzeti u obzir mišljenje Administrativnog odbora za preispitivanja i dostaviti novi nacrt odluke Upravnom vijeću na donošenje u skladu s postupkom neisticanja prigovora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Definicije
            Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

                        (1)

                        „odluke na temelju nacionalnih ovlasti” znači odluke koje donosi ESB u izvršavanju svojih nadzornih zadaća dodijeljenih nacionalnim pravom koje nisu izričito utvrđene u pravu Unije;

                        (2)

                        „stjecanje udjela” znači stjecanje izravnog ili neizravnog udjela u kapitalu ili glasačkim pravima u drugom subjektu, uključujući stjecanje kao posljedicu osnivanja novog subjekta, osim stjecanja kvalificiranog udjela u smislu članka 22. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6);

                        (3)

                        „spajanje odnosno pripajanje” znači (a) postupak pri kojem jedno ili više društava, pri prestanku poslovanja bez likvidacije, prenose svu svoju imovinu i obveze na postojeće ili novo društvo, u zamjenu za izdavanje svojim članovima vrijednosnih papira ili udjela koji predstavljaju kapital tog postojećeg ili novog društva, ili (b) svaka transakcija koja je spajanje odnosno pripajanje na temelju mjerodavnog nacionalnog prava;

                        (4)

                        „podjela” znači (a) postupak pri kojem jedno ili više društava dijeli dio svoje imovine i obveza i stvara novo društvo koje drži tu imovinu i obveze, ili (b) svaka transakcija koja je podjela na temelju mjerodavnog nacionalnog prava;

                        (5)

                        „treća zemlja ili državno područje” znači svaka država ili državno područje izvan Europskog gospodarskog prostora;

                        (6)

                        „povezana osoba” znači fizička osoba koja je povezana s kreditnom institucijom ili bliski član obitelji te osobe ili pravna osoba koja je povezana s kreditnom institucijom, u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom;

                        (7)

                        „odluka donesena na temelju SREP-a” znači odluka ESB-a donesena na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1024/2013 nakon godišnjeg postupka nadzorne provjere i ocjene u smislu članka 97. Direktive 2013/36/EU;

                        (8)

                        „koeficijent likvidnosne pokrivenosti” znači omjer kako je definiran u članku 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (7);

                        (9)

                        „istovjetni nadzorni i regulatorni standardi” su nadzorni i regulatorni zahtjevi ili aranžmani koje primjenjuje treća zemlja ili državno područje koji su priznati od strane Europske komisije kao istovjetni onima primjenjivim u Uniji u skladu s člankom 107. stavkom 4. i člankom 114. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Relevantne treće zemlje i državna područja navedena su u Prilogu I. i IV. Provedbene odluke Komisije 2014/908/EU (9);

                        (10)

                        „odluka o prenošenju ovlasti” i „delegirana odluka” imaju isto značenje kao u članku 3. točkama 2. i 4. Odluke (EU) 2017/933 (ESB/2016/40), navedenim redoslijedom;

                        (11)

                        „voditelji radnih jedinica” znači voditelji radnih jedinica ESB-a kojima je prenesena ovlast za donošenje odluka na temelju nacionalnih ovlasti;

                        (12)

                        „postupak nepodnošenja prigovora” znači postupak utvrđen člankom 26. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013 i dalje razrađen u članku 13.g Odluke ESB/2004/2;

                        (13)

                        „negativna odluka” znači odluka kojom se ne daje odobrenje koje zahtijeva značajni nadzirani subjekt ili kojom se to odobrenje ne daje u potpunosti. Odluka s dodatnim odredbama kao što su uvjeti ili obveze smatra se negativnom odlukom osim ako se tim dodatnim odredbama (a) osigurava da nadzirani subjekt ispunjava zahtjeve mjerodavnog nacionalnog prava i koji su dogovoreni u pisanom obliku, ili (b) samo potvrđuje jedan ili više postojećih zahtjeva koje institucija mora ispuniti u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava ili se zahtijevaju informacije o ispunjavanju jednog ili više takvih uvjeta;

                        (14)

                        „značajni nadzirani subjekt” znači značajni nadzirani subjekt kako je definiran u članku 2. točki 16. Uredbe (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) (10);

                        (15)

                        „podružnica” znači podružnica kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 17. Uredbe (EU) br. 575/2013;

                        (16)

                        „predstavništvo” znači ured koji promiče ili pomaže djelovanju nadziranog subjekta, ali koji ne provodi poslovanje kreditne institucije;

                        (17)

                        „dodatne pomoćne usluge” znači administrativne usluge, usluge za klijente, naplata potraživanja, elektronički potpisi ili druge slične usluge u vezi s poslovanjem kreditne institucije;

                        (18)

                        „uputa ESB-a” znači svaki dokument koji je donijelo Upravno vijeće na prijedlog Nadzornog odbora i koji je objavljen na mrežnim stranicama ESB-a te koji daje smjernice o ESB-ovu tumačenju pravnih zahtjeva.

            Članak 2.
            Predmet i područje primjene

               1.   Ova Odluka utvrđuje kriterije za delegiranje ovlasti za donošenje odluka na voditelje radnih jedinica ESB-a za donošenje odluka na temelju nacionalnih ovlasti.

               2.   Delegiranje ovlasti za donošenje odluka bez utjecaja je na nadzornu procjenu koja se provodi za potrebe donošenja odluka na temelju nacionalnih ovlasti.

            Članak 3.
            Delegiranje odluka na temelju nacionalnih ovlasti

               1.   U skladu s člankom 4. Odluke (EU) 2017/933 (ESB/2016/40), Upravno vijeće ovime delegira na voditelje radnih jedinica ESB-a, koje je imenovao Izvršni odbor u skladu s člankom 5. te Odluke, ovlast za donošenje odluka na temelju nacionalnih ovlasti u vezi sa sljedećim: (a) stjecanje udjela; (b) stjecanje imovine ili obveza; (c) prodaja udjela; (d) prodaja imovine ili obveza; (e) spajanje odnosno pripajanje; (f) podjela; (g) poslovanje u trećim zemljama ili državnim područjima; (h) eksternalizacija; (i) izmjene statuta; (j) imenovanje vanjskih revizora; (k) kredit povezanim osobama.

               2.   Odluke na temelju nacionalnih ovlasti navedene u stavku 1. donose se putem delegirane odluke samo ako su ispunjeni odgovarajući kriteriji za donošenje delegirane odluke, kako su navedeni u člancima od 4. do 14.

               3.   Odluke na temelju nacionalnih ovlasti ne donose se putem delegirane odluke ako nacionalno pravo zahtijeva nadzorno odobrenje strateških mjera kreditnih institucija ili ako složenost procjene zahtijeva da se donose temeljem postupka neisticanja prigovora.

               4.   Svako delegiranje ovlasti za donošenje odluka primjenjuje se na donošenje nadzornih odluka i na odobravanje pozitivnih procjena od strane ESB-a kada se nadzorna odluka ne zahtijeva na temelju nacionalnog prava.

               5.   Negativne odluke ne donose se putem delegirane odluke.

               6.   Kada se odluka ne smije donijeti putem delegirane odluke, ona se donosi u skladu s postupkom neisticanja prigovora.

            Članak 4.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o stjecanju udjela

               1.   Odluka o odobrenju stjecanja udjela u kreditnim institucijama ili nekreditnim institucijama od strane značajnog nadziranog subjekta donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           utjecaj na regulatorni kapital značajnog nadziranog subjekta koji je stjecatelj je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       nakon stjecanja, regulatorni kapital prelazi, ili je procijenjeno da će nastaviti prelaziti, iznos zahtjeva iz članka 92. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, regulatorni kapital koji treba držati u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, zahtjev za kombinirani zaštitni sloj, kako je definiran u članku 128. točki 6. Direktive 2013/36/EU i uputama u sklopu drugog stupa kako su utvrđene u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a; i

                                       ii.

                                       utjecaj smanjenja na stopu redovnog osnovnog kapitala, stopu osnovnog kapitala i stopu ukupnog kapitala je ispod 100 baznih bodova;

                           (b)

                           utjecaj na likvidnost značajnog nadziranog subjekta koji je stjecatelj je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       koeficijent likvidnosne pokrivenosti ostaje iznad 110 % i iznad je likvidnosnih zahtjeva utvrđenih u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a, ako su oni viši od zahtijevanog minimalnog koeficijenta likvidnosne pokrivenosti;

                                       ii.

                                       na konsolidiranoj razini, koeficijent likvidnosne pokrivenosti nije smanjen za više od 50 %;

                           (c)

                           ciljani subjekt nalazi se u državi članici Unije ili Ekonomskog gospodarskog područja ili u trećoj zemlji ili državnom području s istovjetnim nadzornim i regulatornim standardima.

               2.   Procjena stjecanja udjela provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 5.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o stjecanju imovine ili obveza

               1.   Odluka o odobrenju stjecanja imovine ili obveza u kreditnim institucijama ili nekreditnim institucijama od strane značajnog nadziranog subjekta donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           utjecaj na regulatorni kapital značajnog nadziranog subjekta koji je stjecatelj, kao posljedica stjecanja, je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       nakon stjecanja, regulatorni kapital prelazi, ili je procijenjeno da će nastaviti prelaziti, iznos zahtjeva iz članka 92. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, regulatorni kapital koji treba držati u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, zahtjev za kombinirani zaštitni sloj, kako je definiran u članku 128. točki 6. Direktive 2013/36/EU i uputama u sklopu drugog stupa kako su utvrđene u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a; i

                                       ii.

                                       utjecaj smanjenja na stopu redovnog osnovnog kapitala, stopu osnovnog kapitala i stopu ukupnog kapitala je ispod 100 baznih bodova;

                           (b)

                           utjecaj na likvidnost značajnog nadziranog subjekta koji je stjecatelj, kao posljedica stjecanja, je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       koeficijent likvidnosne pokrivenosti ostaje iznad 110 % i iznad je likvidnosnih zahtjeva utvrđenih u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a, ako su oni viši od zahtijevanog minimalnog koeficijenta likvidnosne pokrivenosti; i

                                       ii.

                                       na konsolidiranoj razini, koeficijent likvidnosne pokrivenosti nije smanjen za više od 50 %;

                           (c)

                           vrijednost stečene imovine i obveza ne prelazi 25 % ukupne imovine značajnog nadziranog subjekta koji je stjecatelj na pojedinačnoj razini.

               2.   Procjena stjecanja imovine ili obveza provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 6.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o prodaji udjela

               1.   Odluka o odobrenju prodaje udjela od strane značajnog nadziranog subjekta donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           utjecaj na regulatorni kapital značajnog nadziranog subjekta koji je prodavatelj je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       nakon prodaje, regulatorni kapital prelazi, ili je procijenjeno da će nastaviti prelaziti, iznos zahtjeva iz članka 92. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, regulatorni kapital koji treba držati u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, zahtjev za kombinirani zaštitni sloj, kako je definiran u članku 128. točki 6. Direktive 2013/36/EU i uputama u sklopu drugog stupa kako su utvrđene u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a; i

                                       ii.

                                       utjecaj smanjenja na stopu redovnog osnovnog kapitala, stopu osnovnog kapitala i stopu ukupnog kapitala je ispod 100 baznih bodova;

                           (b)

                           utjecaj na likvidnost značajnog nadziranog subjekta koji je prodavatelj je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       koeficijent likvidnosne pokrivenosti ostaje iznad 110 % i iznad je likvidnosnih zahtjeva utvrđenih u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a, ako su oni viši od zahtijevanog minimalnog koeficijenta likvidnosne pokrivenosti; i

                                       ii.

                                       na konsolidiranoj razini, koeficijent likvidnosne pokrivenosti nije smanjen za više od 50 %.

               2.   Procjena prodaje udjela provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 7.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o prodaji imovine ili obveza

               1.   Odluka o odobrenju prodaje imovine ili obveza od strane značajnog nadziranog subjekta donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           utjecaj na regulatorni kapital značajnog nadziranog subjekta koji je prodavatelj, kao posljedica prodaje imovine ili obveza, je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       nakon prodaje, regulatorni kapital prelazi, ili je procijenjeno da će nastaviti prelaziti, iznos zahtjeva iz članka 92. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, regulatorni kapital koji treba držati u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, zahtjev za kombinirani zaštitni sloj, kako je definiran u članku 128. točki 6. Direktive 2013/36/EU i uputama u sklopu drugog stupa kako su utvrđene u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a; i

                                       ii.

                                       utjecaj smanjenja na stopu redovnog osnovnog kapitala, stopu osnovnog kapitala i stopu ukupnog kapitala je ispod 100 baznih bodova;

                           (b)

                           utjecaj na likvidnost značajnog nadziranog subjekta koji je prodavatelj, kao posljedica prodaje imovine ili obveza, je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       koeficijent likvidnosne pokrivenosti ostaje iznad 110 % i iznad je likvidnosnih zahtjeva utvrđenih u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a, ako su oni viši od zahtijevanog minimalnog koeficijenta likvidnosne pokrivenosti; i

                                       ii.

                                       na konsolidiranoj razini, koeficijent likvidnosne pokrivenosti nije smanjen za više od 50 %;

                           (c)

                           vrijednost imovine ili obveza koje se prodaju ne prelazi 25 % ukupne imovine značajnog nadziranog subjekta koji je prodavatelj na pojedinačnoj razini.

               2.   Procjena prodaje imovine ili obveza provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 8.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o spajanjima odnosno pripajanjima

               1.   Odluka o odobrenju spajanja odnosno pripajanja koje uključuje najmanje jedan značajni nadzirani subjekt donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           utjecaj na regulatorni kapital značajnog nadziranog subjekta koji nastane kao posljedica spajanja odnosno pripajanja, je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       nakon spajanja odnosno pripajanja, regulatorni kapital prelazi, ili je procijenjeno da će nastaviti prelaziti, iznos zahtjeva iz članka 92. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, regulatorni kapital koji treba držati u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, zahtjev za kombinirani zaštitni sloj, kako je definiran u članku 128. točki 6. Direktive 2013/36/EU i uputama u sklopu drugog stupa kako su utvrđene u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a; i

                                       ii.

                                       utjecaj smanjenja na stopu redovnog osnovnog kapitala, stopu osnovnog kapitala i stopu ukupnog kapitala je ispod 100 baznih bodova;

                           (b)

                           utjecaj na likvidnost značajnog nadziranog subjekta koji nastane kao posljedica spajanja odnosno pripajanja, je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       koeficijent likvidnosne pokrivenosti ostaje iznad 110 % i iznad je likvidnosnih zahtjeva utvrđenih u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a, ako su oni viši od zahtijevanog minimalnog koeficijenta likvidnosne pokrivenosti; i

                                       ii.

                                       na konsolidiranoj razini, koeficijent likvidnosne pokrivenosti nije smanjen za više od 50 %;

                           (c)

                           upravljačka struktura značajnog nadziranog subjekta koji nastane kao posljedica spajanja odnosno pripajanja ne potiče zabrinutost u pogledu nadzora.

               2.   Ovlasti za donošenje odluka neće niti u kojem slučaju biti delegirane voditeljima radnih jedinica u odnosu na sljedeće:

                           (a)

                           spajanja odnosno pripajanja jednog značajnog nadziranog subjekta i drugog subjekta koji ne pripada istoj grupi značajnog nadziranog subjekta; ili

                           (b)

                           prekogranična spajanja odnosno pripajanja između značajnih nadziranih subjekata koji pripadaju istoj grupi.

               3.   Procjena spajanja odnosno pripajanja provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 9.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o podjeli

               1.   Odluka o odobrenju podjele koja uključuje najmanje jedan značajni nadzirani subjekt donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           utjecaj na regulatorni kapital značajnog nadziranog subjekta ili subjekata koji nastane kao posljedica podjele je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       nakon podjele, regulatorni kapital prelazi, ili je procijenjeno da će nastaviti prelaziti, iznos zahtjeva iz članka 92. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, regulatorni kapital koji treba držati u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, zahtjev za kombinirani zaštitni sloj, kako je definiran u članku 128. točki 6. Direktive 2013/36/EU i uputama u sklopu drugog stupa kako su utvrđene u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a; i

                                       ii.

                                       utjecaj smanjenja na stopu redovnog osnovnog kapitala, stopu osnovnog kapitala i stopu ukupnog kapitala je ispod 100 baznih bodova;

                           (b)

                           utjecaj na likvidnost značajnog nadziranog subjekta ili subjekata koji nastane kao posljedica podjele je ograničen, što znači da:

                                       i.

                                       koeficijent likvidnosne pokrivenosti ostaje iznad 110 % i iznad je likvidnosnih zahtjeva utvrđenih u posljednjoj dostupnoj odluci donesenoj na temelju SREP-a, ako su oni viši od zahtijevanog minimalnog koeficijenta likvidnosne pokrivenosti; i

                                       ii.

                                       na konsolidiranoj razini, koeficijent likvidnosne pokrivenosti nije smanjen za više od 50 %;

                           (c)

                           upravljačka struktura značajnog nadziranog subjekta ili subjekata koji nastanu kao posljedica podjele ne potiče zabrinutost u pogledu nadzora.

               2.   Ovlasti za donošenje odluka neće niti u kojem slučaju biti delegirane voditeljima radnih jedinica u odnosu na sljedeće:

                           (a)

                           podjele koje imaju za posljedicu osnivanje drugog subjekta koji ne pripada istoj grupi značajnog nadziranog subjekta; ili

                           (b)

                           podjele koje imaju za posljedicu osnivanje subjekta u državi ili državnom području različitom od onog u kojem je osnovan značajan nadzirani subjekt.

               3.   Procjena podjele provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 10.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o poslovanju u trećim zemljama ili državnim područjima

               1.   Odluka o odobrenju osnivanja podružnice od strane značajnog nadziranog subjekta u trećoj zemlji ili državnom području donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           podružnica se osniva u trećoj zemlji ili državnom području s istovjetnim nadzornim i regulatornim standardima;

                           (b)

                           ukupna imovina podružnice kako je procijenjena u programu poslovanja ne prelazi 10 % ukupne imovine značajnog nadziranog subjekta; i

                           (c)

                           podružnica obavlja transakcije koje se prvenstveno izvršavaju u trećoj zemlji ili državnom području gdje je podružnica osnovana.

               2.   Odluke o sljedećim radnjama značajnog nadziranog subjekta donose se putem delegiranih odluka:

                           (a)

                           zatvaranje podružnice;

                           (b)

                           promjene u strukturi podružnice;

                           (c)

                           osnivanje ili zatvaranje predstavništva; i

                           (d)

                           pružanje bankovnih usluga u trećoj državi ili državnom području bez uspostavljanja fizičke prisutnosti u obliku podružnice ili društva kćeri,

                     osim ako se odgovarajuće radnje provode u zemlji uključenoj u popis u Prilogu Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2016/1675 (11).

               3.   Procjena poslovanja u trećim zemljama ili državnim teritorijima provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 11.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o eksternalizaciji

               1.   Odluka o odobrenju eksternalizacije aktivnosti od strane značajnog nadziranog subjekta donosi se putem delegirane odluke ako je ispunjen jedan ili više sljedećih kriterija:

                           (a)

                           pružatelj usluga dio je iste grupe kao značajan nadzirani subjekt (eksternalizacija unutar grupe) i osnovan je u Uniji; ili

                           (b)

                           pružatelj usluga je nadzirani subjekt koji je osnovan u Uniji i ovlašten je obavljati eksternalizirane usluge; ili

                           (c)

                           eksternalizacija se odnosi na dodatne pomoćne usluge i pružatelj usluga je osnovan u Uniji ili u Europskom gospodarskom području.

               2.   Procjena projekata eksternalizacije provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 12.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o izmjenama statuta

               1.   Odluka o odobrenju izmjene statuta značajnog nadziranog subjekta donosi se putem delegirane odluke u sljedećim slučajevima:

                           (a)

                           izmjene koje su čisto formalne uključujući promjene imena i adrese;

                           (b)

                           izmjene koje jednostavno prenose zakonske zahtjeve zakonodavne ili regulatorne naravi;

                           (c)

                           izmjene koje provode sudske ili administrativne odluke ili koje su izvršene na zahtjev ESB-a;

                           (d)

                           izmjene koje se odnose na temeljni kapital značajnog nadziranog subjekta ako je povezana odluka o regulatornom kapitalu, npr. o klasifikaciji instrumenta kapitala kao instrumenta redovnog osnovnog kapitala ili smanjenja regulatornog kapitala, također delegirana;

                           (e)

                           izmjene statuta društva kćeri da bi se uskladio sa statutom njegova matičnog društva, ako su izmjene potonjeg već odobrene od strane ESB-a.

               2.   Procjena izmjena statuta provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 13.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o imenovanju ili promjeni vanjskih revizora

               1.   Odluka o imenovanju ili promjeni vanjskih revizora značajnog nadziranog subjekta donosi se putem delegirane odluke kada takva odluka predstavlja, na temelju mjerodavnog nacionalnog prava, izvršenje bonitetnog nadzora u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013.

               2.   Ovlasti za donošenje odluka se ni u kojem slučaju ne delegiraju na voditelje radnih jedinica u odnosu na (a) odluke koje se odnose na zamjenu jednog vanjskog revizora drugim imenovanim od strane nadležnog nadzornog tijela, ili (b) odluke koje se odnose na imenovanje vanjskog revizora po uputi nadležnog nadzornog tijela.

               3.   Procjena prikladnosti vanjskih revizora provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 14.
            Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o kreditu povezanim osobama

               1.   Odluka o odobrenju kredita od strane značajnog nadziranog subjekta povezanoj osobi donosi se putem delegirane odluke ako su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:

                           (a)

                           ukupna izloženost značajnog nadziranog subjekta prema povezanoj osobi ne premašuje 5 milijuna EUR; i

                           (b)

                           uvjeti primjenjivi na odobravanje kredita nisu povoljniji od onih prema kojima se kredit odobrava klijentima koji nisu povezane osobe ili su barem slični onima koji su primijenjivi na istu vrstu poslova sklopljenih sa zaposlenicima koji nisu povezane osobe značajnog nadziranog subjekta.

               2.   Procjena odobravanja kredita povezanoj osobi provodi se u skladu s mjerodavnim odredbama nacionalnog prava, također uzimajući u obzir sve primjenjive upute ESB-a i/ili stajališta nacionalnih nadležnih tijela, smjernice ili slične akte.

            Članak 15.
            Prijelazna odredba
            Ova se Odluka ne primjenjuje na slučajeve kada je zahtjev kojim se traži odobrenje bilo kojeg od postupaka iz članka 3. stavka 1. dostavljen ESB-u prije stupanja na snagu ove Odluke.

            Članak 16.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 31. siječnja 2019.

                  Predsjednik ESB-a

               Mario DRAGHI

            (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

            (2)  SL L 141, 1.6.2017., str. 14.

            (3)  Vidjeti na primjer presudu Suda Europske unije od 23. rujna 1986., AKZO Chemie protiv Komisije, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, stavak 37.; i presudu Suda Europske unije od 26. svibnja 2005., Carmine Salvatore Tralli protiv ESB-a, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, stavak 59.

            (4)  Odluka ESB/2004/2 od 19. veljače 2004. o donošenju Poslovnika Europske središnje banke (SL L 80, 18.3.2004., str. 33.).

            (5)  Odluka ESB/2014/16 od 14. travnja 2014. o osnivanju Administrativnog odbora za preispitivanja i njegovih pravila postupanja (SL L 175, 14.6.2014., str. 47.).

            (6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

            (7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 оd 10. listopada 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija (SL L 11, 17.1.2015., str. 1.).

            (8)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

            (9)  Provedbena odluka Komisije 2014/908/EU od 12. prosinca 2014. o istovjetnosti nadzornih i regulatornih zahtjeva određenih trećih zemalja i državnih područja za potrebe tretmana izloženosti u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 359, 16.12.2014., str. 155.).

            (10)  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).

            (11)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 оd 14. srpnja 2016. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (SL L 254, 20.9.2016., str. 1.).


title: Odluka Vijeća od 12. ožujka 2019. o imenovanju članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu

text:
                  15.3.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 100/1

         ODLUKA VIJEĆA
         od 12. ožujka 2019.
         o imenovanju članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu
         (2019/C 100/01)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 22. srpnja 2003. o osnivanju Savjetodavnog odbora za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu (1), a posebno njezin članak 3.,
         uzimajući u obzir popis kandidata koji su Vijeću podnijele vlade država članica,
         budući da:

                     (1)

                     Odlukom od 24. veljače 2016. (2) Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje od 29. veljače 2016. do 28. veljače 2019.

                     (2)

                     Članovi i zamjenici članova ostaju na dužnosti dok ih se ne zamijeni ili ih se ponovno imenuje.

                     (3)

                     Članove i zamjenike članova Odbora trebalo bi imenovati na razdoblje od tri godine,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeće osobe imenuju se članovima i zamjenicima članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje od 1. ožujka 2019. do 28. veljače 2022.:
            I.   PREDSTAVNICI VLADA

                        Zemlja

                        Članovi

                        Zamjenici članova

                        Belgija

                        Bugarska

                        gđa Vaska SEMERDZHIEVA

                        gđa Darina KONOVA
                        g. Nikolay ARNAUDOV

                        Češka

                        g. Jaroslav HLAVÍN

                        g. Pavel FOŠUM
                        gđa Lucie KYSELOVÁ

                        Danska

                        gđa Charlotte SKJOLDAGER

                        gđa Annemarie KNUDSEN

                        Njemačka

                        g. Kai SCHÄFER

                        g. Thomas VOIGTLÄNDER
                        gđa Ellen ZWINK

                        Estonija

                        gđa Seili SUDER

                        gđa Maret MARIPUU
                        gđa Silja SOON

                        Irska

                        gđa Paula GOUGH

                        gđa Marie DALTON
                        g. Stephen CURRAN

                        Grčka

                        Hrvatska

                        gđa Snježana ŠTEFOK

                        gđa Ana AKRAP
                        g. Jere GAŠPEROV

                        Španjolska

                        g. Francisco Javier PINILLA GARCÍA

                        gđa Mercedes TEJEDOR AIBAR
                        gđa Belén PÉREZ AZNAR

                        Francuska

                        g. Frédéric TEZE

                        gđa Amel HAFID
                        g. Arnaud PUJAL

                        Italija

                        Cipar

                        g. Anastassios YANNAKI

                        g. Aristodemos ECONOMIDES
                        g. Marios KOURTELLIS

                        Latvija

                        gđa Māra VĪKSNE

                        gđa Jolanta GEDUŠA
                        g. Renārs LŪSIS

                        Litva

                        gđa Aldona SABAITIENĖ

                        gđa Gintarė BUŽINSKAITĖ
                        gđa Vilija KONDROTIENĖ

                        Luksemburg

                        Mađarska

                        g Péter NESZTINGER

                        gđa Katalin BALOGH
                        g. Gyula MADARÁSZ

                        Malta

                        Nizozemska

                        gđa Heidi BOUSSEN

                        g. Martin G. DEN HELD
                        g. Rob TRIEMSTRA

                        Austrija

                        gđa Anna RITZBERGER-MOSER

                        gđa Gertrud BREINDL
                        gđa Gerlinde ZINIEL

                        Poljska

                        gđa Danuta KORADECKA

                        g. Dariusz GŁUSZKIEWICZ
                        g. Roman SĄSIADEK

                        Portugal

                        gđa Maria Luísa TORRES ECKENROTH GUIMARÃES

                        g. Carlos Jorge AFONSO PEREIRA
                        gđa Maria Helena CORREIA DE ARAÚJO KRIPPAHL

                        Rumunjska

                        gđa Anca Mihaela PRICOP

                        g. Marian TĂNASE
                        g. Dantes Nicolae BRATU

                        Slovenija

                        g. Nikolaj PETRIŠIČ

                        g. Vladka KOMEL
                        g. Jože HAUKO

                        Slovačka

                        gđa Romana HURTUKOVÁ

                        gđa Petra KUBIČAROVÁ
                        gđa Martina DULEBOVÁ

                        Finska

                        g. Raimo ANTILA

                        gđa Liisa HAKALA
                        gđa Sirkku SAARIKOSKI

                        Švedska

                        gđa Boel CALLERMO

                        gđa Victoria DIPPEL
                        g. Håkan OLSSON

                        Ujedinjena Kraljevina

                        g. Hefin DAVIES

                        g. Clive FLEMING
                        g. Stephen TAYLOR

            II.   PREDSTAVNICI SINDIKATA

                        Zemlja

                        Članovi

                        Zamjenici članova

                        Belgija

                        Bugarska

                        g. Ivan KOKALOV

                        g. Ognyan ATANASOV
                        g. Aleksandar ZAGOROV

                        Češka

                        gđa Radka SOKOLOVÁ

                        g. Václav PROCHÁZKA
                        g. Miroslav FEBER

                        Danska

                        gđa Nina HEDEGAARD NIELSEN

                        g. Niels SØRENSEN

                        Njemačka

                        gđa Sonja KÖNIG

                        gđa Anne KARRASS
                        g. Moriz-Boje TIEDEMANN

                        Estonija

                        gđa Aija MAASIKAS

                        g. Argo SOON
                        gđa Elina REEDI

                        Irska

                        g. Sylvester CRONIN

                        g. Frank VAUGHAN
                        gđa Dessie ROBINSON

                        Grčka

                        Hrvatska

                        g. Marko PALADA

                        gđa Gordana PALAJSA
                        g. Rajko KUTLAČA

                        Španjolska

                        gđa Ana GARCÍA DE LA TORRE

                        g. Pedro J. LINARES
                        g. Marco ROMERO

                        Francuska

                        Italija

                        Cipar

                        g. Evangelos EVANGELOU

                        g. Nicos ANDREOU
                        g. Stelios CHRISTODOULOU

                        Latvija

                        g. Ziedonis ANTAPSONS

                        g. Mārtiņš PUŽULS
                        gđa Kristīne KURSĪTE

                        Litva

                        gđa Inga RUGINIENĖ

                        g. Ričardas GARUOLIS
                        g. Kęstutis JUKNYS

                        Luksemburg

                        g. Carlos PEREIRA

                        g. Paul DE ARAUJO
                        g. Jean-Luc DE MATTEIS

                        Mađarska

                        Malta

                        Nizozemska

                        g. Willem VANVEELEN

                        g. Rik VAN STEENBERGEN

                        Austrija

                        gđa Ingrid REIFINGER

                        gđa Julia NEDJELIK-LISCHKA
                        gđa Petra STREITHOFER

                        Poljska

                        gđa Katarzyna BARTKIEWICZ

                        gđa Longina KACZMARSKA
                        g. Stefan ŁUBNIEWSKI

                        Portugal

                        g. Fernando José MACHADO GOMES

                        g. Georges CASULA
                        gđa Vanda Teresa ROGADO MEDEIRO PEREIRA DA CRUZ

                        Rumunjska

                        gđa Mihaela DARLE

                        g. Corneliu CONSTANTINOAIA
                        g. Dumitru FORNEA

                        Slovenija

                        gđa Lučka BÖHM

                        gđa Katja GORIŠEK
                        g. Simon ŠIBELJA

                        Slovačka

                        g. Peter RAMPAŠEK

                        g. Vladimír KMEC
                        gđa Iveta KUCOVÁ

                        Finska

                        gđa Anne MIRONEN

                        g. Erkki AUVINEN
                        gđa Hanna-Maija KAUSE

                        Švedska

                        gđa My BILLSTAM

                        gđa Karin FRISTEDT
                        gđa Ulrika HAGSTRÖM

                        Ujedinjena Kraljevina

                        g. Hugh ROBERTSON

            III.   PREDSTAVNICI POSLODAVACA

                        Zemlja

                        Članovi

                        Zamjenici članova

                        Belgija

                        Bugarska

                        g. Georgi STOEV

                        gđa Petya GEOREVA
                        gđa Antoaneta KATZAROVA

                        Češka

                        gđa Renata ZBRANKOVÁ

                        gđa Kristýna BENDELOVÁ
                        g. Martin RÖHRICH

                        Danska

                        gđa Lena SØBY

                        g. Jens SKOVGAARD LAURITSEN

                        Njemačka

                        g. Eckhard METZE

                        g. Stefan ENGEL
                        g. Rüdiger TRIEBEL

                        Estonija

                        gđa Marju PEÄRNBERG

                        gđa Piia ZIMMERMANN
                        gđa Ille NAKURT-MURUMAA

                        Irska

                        g. Michael GILLEN

                        gđa Katharine MURRAY

                        Grčka

                        Hrvatska

                        gđa Admira RIBIČIĆ

                        g. Nenad SEIFERT
                        g. Boris ANTUNOVIĆ

                        Španjolska

                        gđa Rosa SANTOS FERNÁNDEZ

                        gđa Isabel MAYA RUBIO
                        gđa Laura CASTRILLO NÚÑEZ

                        Francuska

                        Italija

                        Cipar

                        g. Emilios MICHAEL

                        g. Polyvios POLYVIOU
                        g. Giorgos HADJIKALLIS

                        Latvija

                        g. Jānis PUMPIŅŠ

                        gđa Līga MEŅĢELSONE
                        gđa Inese STEPIŅA

                        Litva

                        gđa Rūta JASIENĖ

                        g. Vaidotas LEVICKIS
                        g. Giedrius MAŽŪNAITIS

                        Luksemburg

                        g. François ENGELS

                        g. Pierre BLAISE
                        g. Marc KIEFFER

                        Mađarska

                        Malta

                        Nizozemska

                        g. W.M.J.M. VAN MIERLO

                        Austrija

                        gđa Christa SCHWENG

                        gđa Julia SCHITTER
                        gđa Pia Maria ROSNER-SCHEIBENGRAF

                        Poljska

                        g. Jacek MĘCINA

                        gđa Agnieszka SZPARA
                        g. Rafał HRYNYK

                        Portugal

                        g. Luís HENRIQUE

                        g. Manuel Marcelino PENA COSTA
                        g. Luís Miguel CORREIA MIRA

                        Rumunjska

                        gđa Daniela SÂRBU

                        g. Ovidiu NICOLESCU
                        gđa Daniela TĂNASE

                        Slovenija

                        g. Igor ANTAUER

                        gđa Karmen FORTUNA JEFIM

                        Slovačka

                        g. Róbert MEITNER

                        g. Ivan PEKÁR
                        gđa Silvia SUROVÁ

                        Finska

                        gđa Riitta WÄRN

                        gđa Auli RYTIVAARA
                        g. Mikko RÄSÄNEN

                        Švedska

                        gđa Bodil MELLBLOM

                        gđa Cecilia ANDERSSON
                        gđa Malin LOOBERGER

                        Ujedinjena Kraljevina

                        g. Matthew PERCIVAL

                        g. Terry WOOLMER

            Članak 2.
            Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće će imenovati kasnije.

            Članak 3.
            Ova se Odluka u informativne svrhe objavljuje u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 12. ožujka 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  SL C 218, 13.9.2003., str. 1.

            (2)  SL C 79, 1.3.2016., str. 1.


title: Odluka Komisije (EU) 2019/540 оd 26. ožujka 2019. o predloženoj građanskoj inicijativi pod nazivom „#NewRightsNow – ojačajmo prava ‚uberiziranih’ radnika” (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 2312)

text:
                  2.4.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 93/16

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/540
         оd 26. ožujka 2019.
         o predloženoj građanskoj inicijativi pod nazivom „#NewRightsNow – ojačajmo prava ‚uberiziranih’ radnika”

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 2312)

         (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi (1), a posebno njezin članak 4.,
         budući da:

                     (1)

                     Kao predmet predložene građanske inicijative pod nazivom „#NewRightsNow – ojačajmo prava ‚uberiziranih’ radnika” navodi se sljedeće: „Jačanje prava ‚uberiziranih’ radnika, posebno obvezivanjem digitalnih platformi da isplaćuju zajamčeni minimalni dohodak ‚samozaposlenim’ osobama koje stalno rade za njih.”

                     (2)

                     Ciljevi su predložene građanske inicijative sljedeći: „Tražimo da se uvede obveza digitalnim platformama da ‚samozaposlenim’ osobama koje stalno rade za njih isplaćuju zajamčeni minimalni dohodak. Tom bi se mjerom socijalne pravde zaštitili i stabilizirali prihodi tih osoba i konkretno pridonijelo rješavanju problema nesigurnosti radnog mjesta. Općenito želimo ojačati socijalna prava ‚uberiziranih’ radnika.”

                     (3)

                     Ugovorom o Europskoj uniji (UEU) utvrđuje se građanstvo Unije i dodatno poboljšava njezino demokratsko funkcioniranje tako što se, među ostalim, predviđa da svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije putem europske građanske inicijative.

                     (4)

                     Stoga bi postupci i uvjeti potrebni za građansku inicijativu trebali biti jasni, jednostavni, prilagođeni korisnicima i razmjerni vrsti građanske inicijative kako bi se potaknulo sudjelovanje građana, a Unija učinila dostupnijom.

                     (5)

                     Na temelju članka 53. stavka 1. i članka 62. UFEU-a mogu se donositi pravni akti Unije u svrhu provedbe Ugovorâ radi koordinacije određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama koje se odnose na pokretanje i obavljanje djelatnosti samozaposlenih osoba.

                     (6)

                     Stoga predložena građanska inicijativa očigledno ne izlazi iz okvira ovlasti Komisije da podnese prijedlog pravnog akta Unije za provedbu Ugovorâ u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Uredbe.

                     (7)

                     Nadalje, osnovan je građanski odbor i imenovane su osobe za kontakt u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe, a predložena građanska inicijativa nije očito uvredljiva, isprazna ili uznemirujuća i očigledno nije u suprotnosti s vrijednostima Unije utvrđenima u članku 2. UEU-a.

                     (8)

                     Stoga bi predloženu građansku inicijativu pod nazivom „#NewRightsNow – ojačajmo prava ‚uberiziranih’ radnika” trebalo registrirati,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Registrira se predložena građanska inicijativa pod nazivom „#NewRightsNow – ojačajmo prava ‚uberiziranih’ radnika”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu 1. travnja 2019.

            Članak 3.
            Ova je Odluka upućena organizatorima (članovi građanskog odbora) predložene građanske inicijative pod nazivom „#NewRightsNow – ojačajmo prava ‚uberiziranih’ radnika” koje u svojstvu osoba za kontakt predstavljaju Atte Samuli OKSANEN i Vasiliki TSIARA.

            Sastavljeno u Strasbourgu 26. ožujka 2019.

                  Za Komisiju

               Frans TIMMERMANS

                  Prvi potpredsjednik

            (1)  SL L 65, 11.3.2011., str. 1.


title: Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 1/19/COL od 16. siječnja 2019. o proširenju posebnih jamstava koja se odnose na salmonelu (Salmonella spp.), utvrđenih Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, na meso i jaja domaće kokoši (Gallus gallus) i pureće meso namijenjene Islandu [2019/546]

text:
                  4.4.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 95/13

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e br. 1/19/COL
         od 16. siječnja 2019.
         o proširenju posebnih jamstava koja se odnose na salmonelu (Salmonella spp.), utvrđenih Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, na meso i jaja domaće kokoši (Gallus gallus) i pureće meso namijenjene Islandu [2019/546]
         NADZORNO TIJELO EFTA-e,
         uzimajući u obzir akt iz točke 17. dijela 6.1. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u, Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3. točku (b),
         kako je prilagođen Sporazumu o EGP-u točkom 4. podtočkom (d) njegova Protokola 1. te člankom 1. stavkom 1. točkom (c), člankom 1. stavkom 2. i člankom 3. Protokola 1. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda,
         budući da:

                     (1)

                     Uredbom (EZ) br. 853/2004 utvrđena su određena higijenska pravila za hranu životinjskog podrijetla kojih se moraju pridržavati subjekti u poslovanju s hranom te određena posebna jamstva za određenu hranu životinjskog podrijetla namijenjenu finskom, švedskom i norveškom tržištu. U skladu s tim, subjekti u poslovanju s hranom koji namjeravaju staviti meso određenih životinja i jaja na tržište u tim državama članicama EGP-a moraju poštovati određena pravila koja se odnose na salmonelu. Nadalje, pošiljke takvih proizvoda mora pratiti komercijalni dokument odnosno certifikat koji potvrđuje da je u skladu sa zakonodavstvom EGP-a provedeno mikrobiološko ispitivanje i da su njegovi rezultati negativni.

                     (2)

                     Osim toga, Uredbom Komisije (EZ) br. 1688/2005 (2) pobliže se određuju ta posebna jamstva, odnosno utvrđuju pravila o uzorkovanju takvih proizvoda i mikrobiološkim metodama za ispitivanje tih uzoraka. Njome su utvrđeni i komercijalni dokument i certifikat koji prate pošiljke proizvodâ.

                     (3)

                     Islandska vlada podnijela je 5. srpnja 2018. zahtjev Nadzornom tijelu EFTA-e („Tijelo”) da se posebna jamstva koja se odnose na salmonelu prošire na Island, u pogledu mesa peradi i jaja, u skladu s Uredbom br. 853/2004 (3). Taj zahtjev uključuje Islandski program kontrole salmonele za uzgoj peradi i proizvode od peradi.

                     (4)

                     Islandskim programom kontrole salmonele obuhvaćena je cijela proizvodnja peradi, uključujući domaće kokoši, pure, patke, guske i druge populacije peradi. Međutim, odredbama Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4) koje se odnose na ciljeve EGP-a za smanjenje prisutnosti serotipova salmonele i nacionalne programe kontrole te pripadajućim provedbenim mjerama, a posebno uredbama Komisije (EU) br. 200/2012 (5), (EU) br. 200/2010 (6), (EU) br. 517/2011 (7) i (EU) br. 1190/2012 (8) kojima se utvrđuju ciljevi EGP-a za smanjenje prisutnosti određenih serotipova salmonele u određenim populacijama peradi, obuhvaćena su samo, kad je riječ o peradi, jata tovnih pilića, rasplodna jata i kokoši nesilice vrste Gallus gallus, te jata pura.

                     (5)

                     Na sastanku održanom 18. lipnja 2008. Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja složio se u pogledu radnog dokumenta službi Komisije pod naslovom „Guidance document on the minimum requirements for Salmonella control programmes to be recognised equivalent to those approved for Sweden and Finland in respect of meat and eggs of Gallus gallus” („Smjernice o minimalnim zahtjevima koje moraju ispuniti programi kontrole salmonele kako bi bili priznati kao ekvivalentni onima odobrenima za Švedsku i Finsku u pogledu mesa i jaja domaće kokoši (Gallus gallus)” („Smjernice”). (9)

                     (6)

                     Tijelo je, u suradnji s Europskom komisijom, ispitalo odredbe Islandskog programa kontrole salmonele koje se odnose na meso i jaja domaće kokoši (Gallus gallus) i pureće meso. Islandska vlada predstavila je taj program na sastanku Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, odsjeka Biološka sigurnost prehrambenog lanca, održanom 5. listopada 2018., a potom se o njemu raspravljalo.

                     (7)

                     Smatra se da su odredbe Islandskog programa kontrole salmonele koje se odnose na meso i jaja domaće kokoši (Gallus gallus) i pureće meso ekvivalentne onima odobrenima za Finsku, Švedsku i Norvešku i u skladu sa Smjernicama i odgovarajućim zahtjevima primjenjivima na pure.

                     (8)

                     Stoga bi posebna jamstva trebalo proširiti na pošiljke mesa i jaja domaće kokoši (Gallus gallus) i pureće meso namijenjene Islandu. Osim toga, na takve bi se pošiljke trebala primjenjivati pravila utvrđena Uredbom (EZ) br. 1688/2005 koja se odnose na uzorkovanje takvog mesa i uzorkovanje jata podrijetla jaja, na mikrobiološke metode za ispitivanje tih uzoraka te na komercijalni dokument odnosno certifikat.

                     (9)

                     Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Veterinarskog i fitosanitarnog odbora EFTA-e.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Islandu se odobrava primjena posebnih jamstava koja se odnose na salmonelu utvrđenih člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 853/2004 na pošiljke mesa i jaja domaće kokoši (Gallus gallus) i pureće meso namijenjene Islandu.

            Članak 2.

               1.   Uzorkovanje mesa iz članka 1. i mikrobiološko ispitivanje tih uzoraka provodi se u skladu s člankom 3. odnosno člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1688/2005.

               2.   Uzorkovanje jata podrijetla jaja iz članka 1. i mikrobiološko ispitivanje tih uzoraka provodi se u skladu s člankom 4. odnosno člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1688/2005.

               3.   Pošiljke mesa iz članka 1. prati komercijalni dokument koji je u skladu s obrascem utvrđenim u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1688/2005.

               4.   Pošiljke jaja iz članka 1. prati certifikat koji je u skladu s obrascem utvrđenim u Prilogu V. Uredbi (EZ) br. 1688/2005.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu 16. siječnja 2019.

            Članak 4.
            Ova je Odluka upućena Islandu.

            Članak 5.
            Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2019.

                  Za Nadzorno tijelo EFTA-e,

               Bente ANGELL-HANSEN

                  Predsjednica

               Frank J. BÜCHEL

                  Član Kolegija

               Högni KRISTJÁNSSON

                  Odgovorni član Kolegija

               Carsten ZATSCHLER

                  Potpisuje kao direktor za pravne i izvršne poslove

            (1)  SL L 139, 30.4.2004., str. 55.

            (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1688/2005 od 14. listopada 2005. o provedbi Uredbe (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu posebnih jamstava u vezi sa salmonelom za pošiljke određenog mesa i jaja namijenjene Finskoj i Švedskoj (SL L 271, 15.10.2005., str. 17.), iz točke 51. dijela 6.2. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u.

            (3)  Dok. br. 922555.

            (4)  Uredba (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o kontroli salmonele i drugih određenih uzročnika zoonoza koji se prenose hranom (SL L 325, 12.12.2003., str. 1.), iz točke 8.b dijela 7.1. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u.

            (5)  Uredba Komisije (EU) br. 200/2012 od 8. ožujka 2012. o cilju Unije za smanjenje prevalencije bakterija Salmonella enteritidis i Salmonella typhimurium u jatima tovnih pilića, kako je predviđen u Uredbi (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 71, 9.3.2012., str. 31.), iz točke 57. dijela 7.2. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u.

            (6)  Uredba Komisije (EU) br. 200/2010 od 10. ožujka 2010. o provedbi Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu cilja Unije za smanjenje prisutnosti serotipova Salmonella kod odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus (SL L 61, 11.3.2010., str. 1.), iz točke 53. dijela 7.2. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u.

            (7)  Uredba Komisije (EU) br. 517/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu cilja Unije za smanjenje prevalencije određenih serotipova salmonele u kokoši nesilica vrste Gallus gallus i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2160/2003 i Uredbe Komisije (EU) br. 200/2010 (SL L 138, 26.5.2011., str. 45.), iz točke 8.b dijela 7.1. i točaka 53. i 55. dijela 7.2. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u.

            (8)  Uredba Komisije (EU) br. 1190/2012 od 12. prosinca 2012. o cilju Unije za smanjenje prisutnosti Salmonella enteritidis i Salmonella typhimurium kod jata pura kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 340, 13.12.2012., str. 29.), iz točke 51. dijela 7.2. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u.

            (9)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_salmonella_guidance_min-req_eggs-poultry-meat.pdf.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/615 od 15. travnja 2019. o potpori Unije aktivnostima koje prethode Revizijskoj konferenciji iz 2020. stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (NPT)

text:
                  16.4.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 105/25

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2019/615
         od 15. travnja 2019.
         o potpori Unije aktivnostima koje prethode Revizijskoj konferenciji iz 2020. stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (NPT)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. u vezi s člankom 31. stavkom 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Revizijskom konferencijom iz 2020. stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja („Revizijska konferencija NPT-a 2020.”) obilježava se nekoliko važnih datuma za Ugovor o neširenju nuklearnog oružja (NPT), kao što su 50. obljetnica njegova stupanja na snagu i 25. obljetnica donošenja na Revizijskoj konferenciji NPT-a 1995. Odluke br. 3 (Produljenje Ugovora o neširenju nuklearnog oružja), kojom je NPT produljen na neodređeno vrijeme.

                     (2)

                     Europsko vijeće donijelo je 12. prosinca 2003. Strategiju Europske unije za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje („Strategija EU-a za sprečavanje OMU-a iz 2003.”). U Strategiji EU-a za sprečavanje OMU-a iz 2003. utvrđuje se potpora NPT-u kao glavni prioritet djelovanja na međunarodnoj razini te se poziva na očuvanje cjelovitosti i univerzalizaciju NPT-a, Zaštitnih sporazuma IAEA-e i protokola priloženih NPT-u i Zaštitnim sporazumima IAEA-e.

                     (3)

                     U skladu s Globalnom strategijom za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz 2016. i Strategijom EU-a za sprečavanje OMU-a iz 2003. djelovanja Unije i dalje se temelje na uvjerenju da je multilateralni pristup sigurnosti, uključujući razoružanje i neširenje oružja, najbolji način za održavanje međunarodnog poretka te stoga na predanosti poštovanju, provedbi i jačanju multilateralnih ugovora i sporazuma o razoružanju i neširenju oružja.

                     (4)

                     U Programu za razoružanje glavnog tajnika Ujedinjenih naroda naslovljenom „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, koji je predstavljen 24. svibnja 2018., istaknuto je da se NPT treba smatrati ključnim stupom međunarodne sigurnosne strukture.

                     (5)

                     Unija aktivno sudjeluje u aktualnom ciklusu revizije NPT-a koji je započeo prvim zasjedanjem Pripremnog odbora koje se održalo u Beču od 2. do 12. svibnja 2017. Drugo zasjedanje Pripremnog odbora održano je u Ženevi od 23. travnja do 4. svibnja 2018. Treće zasjedanje Pripremnog odbora održat će se u New Yorku od 29. travnja do 10. svibnja 2019., a Revizijska konferencija stranaka NPT-a 2020. održat će se u New Yorku od 27. travnja do 22. svibnja 2020.

                     (6)

                     Europska unija smatra da je NPT temelj globalnog režima neširenja nuklearnog oružja, nužna osnova za ostvarivanje nuklearnog razoružanja u skladu s člankom VI. i važan čimbenik u daljnjem razvoju primjene nuklearne energije u miroljubive svrhe. U tom je pogledu Vijeće donijelo Zajedničko stajalište 2005/329/ZVSP (1), Odluku 2010/212/ZVSP (2) i Zaključke o Devetoj revizijskoj konferenciji stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Za potrebe trenutne i praktične primjene elemenata Strategije EU-a za sprečavanje OMU-a iz 2003. Unija podupire aktivnosti usmjerene na poštovanje i očuvanje cjelovitosti NPT-a stavljanjem uravnoteženog naglaska na tri jednako važna stupa NPT-a koji se međusobno podupiru: razoružanje, neširenje nuklearnog oružja i upotrebu nuklearne energije u miroljubive svrhe.

               2.   Radi postizanja cilja iz stavka 1. Unija podupire sljedeće aktivnosti informiranja koje provodi vodstvo Revizijske konferencije 2020.:

                           (a)

                           tri tematska seminara za države stranke u vezi s nuklearnim razoružanjem, neširenjem nuklearnog oružja i upotrebom nuklearne energije u miroljubive svrhe;

                           (b)

                           do četiri regionalna sastanka u azijsko-pacifičkoj regiji, Africi, Latinskoj Americi i na Karibima te na Bliskom istoku; i

                           (c)

                           dva popratna događaja tijekom 74. zasjedanja Prvog odbora Opće skupštine i tijekom Revizijske konferencije NPT-a 2020.

                     Opis tog projekta naveden je u Prilogu.

            Članak 2.

               1.   Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

               2.   Projekt iz članka 1. stavka 2. provodi Ured Ujedinjenih naroda za poslove razoružanja („UNODA”).

            Članak 3.

               1.   Financijski referentni iznos za provedbu projekta iz članka 1. stavka 2. iznosi 1 299 883,68 EUR.

               2.   Rashodima koji se financiraju iznosom utvrđenim u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na proračun Unije.

               3.   Komisija nadzire ispravnost upravljanja financijskim referentnim iznosom iz stavka 1. U tu svrhu ona sklapa sporazum o financiranju s UNODA-om. Sporazumom o financiranju utvrđuje se da UNODA mora osigurati vidljivost doprinosa Unije u skladu s njegovom visinom.

               4.   Komisija nastoji sklopiti sporazum o financiranju iz stavka 3. u najkraćem mogućem roku nakon stupanja na snagu ove Odluke. Komisija obavješćuje Vijeće o bilo kakvim poteškoćama u vezi s tim postupkom i o datumu sklapanja tog sporazuma o financiranju.

            Članak 4.
            Visoki predstavnik redovito, a najmanje jednom godišnje, izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju izvješća koje priprema UNODA. Ta su izvješća temelj za evaluaciju koju provodi Vijeće. Komisija podnosi izvješće o financijskim aspektima provedbe projekta iz članka 1. stavka 2.

            Članak 5.

               1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               2.   Ova Odluka prestaje važiti 18 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz članka 3. stavka 3. Međutim, ona prestaje važiti šest mjeseci nakon datuma njezina stupanja na snagu ako se taj sporazum o financiranju ne sklopi do isteka šest mjeseci od stupanja na snagu ove Odluke.

            Sastavljeno u Luxembourgu 15. travnja 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               P. DAEA

            (1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2005/329/ZVSP od 25. travnja 2005. u pogledu Revizijske konferencije iz 2005. stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (SL L 106, 27.4.2005., str. 32.).

            (2)  Odluka Vijeća 2010/212/ZVSP od 29. ožujka 2010. o stajalištu Europske unije za Revizijsku konferenciju iz 2010. stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (SL L 90, 10.4.2010., str. 8.).

            PRILOG
            1.   CILJEVI
            Revizijska konferencija NPT-a 2020. bit će vrlo važan trenutak za režim neširenja nuklearnog oružja. Europska unija smatra da je NPT temelj globalnog režima neširenja nuklearnog oružja, nužna osnova za ostvarivanje nuklearnog razoružanja u skladu s člankom VI. i važan čimbenik u daljnjem razvoju primjena nuklearne energije u miroljubive svrhe.
            Počevši od 2017., predsjedatelji zasjedanja Pripremnog odbora NPT-a rade na uspostavi kontinuiteta među zasjedanjima Pripremnog odbora u okviru ciklusa revizije, među ostalim razvojem zajedničke tematske osnove i nizom regionalnih savjetovanja u azijsko-pacifičkoj regiji, Africi i Latinskoj Americi. Države tih regija toplo su pozdravile ta savjetovanja s obzirom na to da stručnjacima iz glavnih gradova omogućuju pristup predsjedateljima Pripremnog odbora, da državama koje nemaju sredstava za velike delegacije u New Yorku, Ženevi ili Beču pružaju priliku za dijalog i da nude važne prilike za raspravu o ključnim regionalnim prioritetima. Ta savjetovanja znatno su nadopunila rasprave u formalnim okvirima NPT-a.
            Cilj tog projekta može se ostvariti podupiranjem i jačanjem rada predsjedateljâ zasjedanja Pripremnog odbora 2017. i 2018., putem postupka globalnog savjetovanja koji uključuje države stranke NPT-a, imenovanog predsjedatelja Revizijske konferencije NPT-a 2020. te predsjedatelje zasjedanja Pripremnog odbora. Tim će se projektom promicati pripreme prije konferencije, poduprijet će se vodstvo u razumijevanju razlika u stajalištima država stranaka i zadobivanju njihova povjerenja i olakšat će se dijalog između država stranaka i imenovanog predsjedatelja o tome kako prevladati prepreke uspjehu 2020.
            Glavni ciljevi:

                        1.

                        upoznati se s razlozima za zabrinutost i prioritetima ciklusa revizije NPT-a 2020. na temelju rasprava na zasjedanjima Pripremnog odbora 2017., 2018. i 2019., uključujući zabrinutost i prioritete iz regionalne perspektive, te doprinijeti učinkovitom oblikovanju zabrinutosti i prioriteta na Revizijskoj konferenciji NPT-a 2020.,

                        2.

                        podići svijest o preprekama te o potencijalnim područjima za konvergenciju na temelju brojnih prednosti koje pruža NPT, među ostalim uzimanjem u obzir šireg raspona stajališta, poput stajališta tehničkih stručnjaka iz regulatornih agencija i sa znanstvenih fakulteta te stajališta donositelja odluka kao što su parlamentarni zastupnici,

                        3.

                        izgraditi povjerenje između država i imenovanog predsjedatelja kako bi se izgradili čvrsti odnosi potrebni za uspješan ishod Revizijske konferencije NPT-a 2020.,

                        4.

                        potaknuti fleksibilnost i kompromis država uoči Revizijske konferencije NPT-a 2020. te potražiti ideje o tome kako se međusobno usuglasiti i kako prevladati podjele,

                        5.

                        osmisliti doprinos planu za postizanje uspješnog ishoda Revizijske konferencije NPT-a 2020., uključujući moguće mjere i preporuke za potpunu provedbu NPT-a.

                  2.   OPIS AKTIVNOSTI
            Projekt Unije za potporu ciklusu Revizijske konferencije NPT-a 2020. uključivat će:

                        (a)

                        tematske seminare za države stranke kojima su obuhvaćena tri stupa NPT-a: nuklearno razoružanje, neširenje nuklearnog oružja i upotreba nuklearne energije u miroljubive svrhe

                                    —

                                    tri tematska seminara, u Ženevi (razoružanje), New Yorku (neširenje oružja) i Beču (upotreba u miroljubive svrhe), namijenjena predstavnicima vlada, stručnjacima, akademskoj zajednici, civilnom društvu i industriji,

                        (b)

                        regionalne aktivnosti informiranja koje provodi vodstvo Revizijske konferencije NPT-a 2020.

                                    —

                                    sazivanje do četiri regionalna sastanka u azijsko-pacifičkoj regiji, Africi, Latinskoj Americi i na Karibima te na Bliskom istoku,

                        (c)

                        popratne događaje

                                    —

                                    dva popratna događaja organizirana tijekom 74. zasjedanja Prvog odbora Opće skupštine i tijekom Revizijske konferencije NPT-a 2020.

                  Ti su elementi detaljnije opisani u niže navedenom tekstu.
            2.1.   Tematski seminari
            2.1.1.   Cilj
            Cilj je svakog tematskog seminara podići svijest o izazovima i mogućnostima u pogledu triju stupova NPT-a. Seminarima će se osobito nastojati istaknuti mnoge koristi koje se NPT-om već pružaju i potreba za očuvanjem tih koristi. Seminarima će se ujedno nastojati stvoriti elementi za praktične mjere i preporuke za postizanje konsenzusa 2020.
            2.1.2.   U okviru projekta održat će se tri seminara.
            Kako je navedeno, svaki će seminar biti usmjeren na jedan od stupova NPT-a: razoružanje, neširenje oružja i upotrebu nuklearne energije u miroljubive svrhe. Rasprave će, uz razmatranje međuodnosa triju stupova, uključivati, ali neće biti ograničene na: provedbu obveza preuzetih u prethodnim ciklusima revizije; premošćivanje razlika u pogledu ostvarivanja i održavanja svijeta bez nuklearnog oružja; jačanje režima neširenja oružja; pristup koristima od upotrebe nuklearne tehnologije u miroljubive svrhe, među ostalim u svrhu olakšavanja postizanja ciljeva održivog razvoja; i jačanje postupka revizije NPT-a.
            2.1.3.   Format
            Imenovani predsjedatelj izvijestit će države stranke o razvoju događaja u svakom od stupova te opisati izazove i mogućnosti. Paneli regionalnih stručnjaka, stručnjaka iz relevantnih međunarodnih organizacija poput Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) i Organizacije ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa (CTBTO) te stručnjaka iz Instituta Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR) sazvat će se kako bi se potaknule rasprave i oblikovale ideje. Seminar o upotrebi nuklearne energije u miroljubive svrhe, koji će se održati u Beču, također će obuhvaćati sudjelovanje predstavnika nacionalnih tijela i struktura uključenih u upotrebu nuklearne energije u miroljubive svrhe.
            Seminari će zatim obuhvaćati interaktivnu razmjenu pitanja i odgovora između imenovanog predsjedatelja, predstavnika država stranaka i stručnjaka.
            2.1.4.   Lokacija
            Tri tematska seminara organizirat će se u: Ženevi (razoružanje), New Yorku (neširenje oružja) i Beču (upotreba nuklearne energije u miroljubive svrhe).
            2.1.5.   Vremenski okvir
            Tri tematska seminara održat će se nakon trećeg zasjedanja Pripremnog odbora (29. travnja – 10. svibnja 2019.), pod vodstvom i koordinacijom imenovanog predsjedatelja Revizijske konferencije NPT-a 2020. Datumi tih sastanaka odredit će se nakon trećeg zasjedanja Pripremnog odbora, odnosno između svibnja 2019. i ožujka 2020.
            2.1.6.   Dužnosti provedbene agencije
            Sadržajna priprema:
            UNODA će uz savjetovanje s imenovanim predsjedateljem odrediti sadržaj seminarâ i dnevni red te odabrati govornike/stručnjake.
            Logistika i konferencijske usluge:
            UNODA će provoditi logističke aranžmane (rezervirati mjesta događaja, organizirati ugostiteljske usluge, audiovizualnu opremu, putne aranžmane za sudionike i stručnjake itd.) za tematske seminare.
            2.2.   Regionalni sastanci
            2.2.1.   Cilj
            Cilj je svakog regionalnog sastanka poboljšati razumijevanje trenutačnog stanja, raspravljati o mogućnostima za suradnju, iznaći rješenja i graditi odnose kako bi se olakšalo uspješno zaključivanje Revizijske konferencije NPT-a 2020.
            2.2.2.   Teme
            Na regionalnim sastancima u azijsko-pacifičkoj regiji, Africi te Latinskoj Americi i na Karibima bit će obuhvaćena sva tri stupa NPT-a. Na njima će se pristupiti rješavanju glavnih pitanja koja utječu na NPT i njegove države stranke na temelju rasprava sa zasjedanjima Pripremnog odbora za NPT iz 2017., 2018. i 2019. te će se ta pitanja predstaviti kroz prizmu odgovarajućih regionalnih prioriteta i razloga za zabrinutost. Ta će pitanja obuhvaćati, no neće biti ograničena na: provedbu obveza preuzetih u prethodnim ciklusima revizije; premošćivanje razlika u pogledu ostvarivanja i održavanja svijeta bez nuklearnog oružja; jačanje režima neširenja oružja; pristup koristima od upotrebe nuklearne tehnologije u miroljubive svrhe, među ostalim u svrhu olakšavanja postizanja ciljeva održivog razvoja; i jačanje postupka revizije NPT-a.
            Na regionalnom sastanku na Bliskom istoku rješavat će se osobito pitanje provedbe rezolucije o NPT-u iz 1995. u vezi s uspostavom područja bez nuklearnog oružja i drugog oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, uključujući njihove načine isporuke. To pitanje predstavlja izazov za uspješan ishod Revizijske konferencije NPT-a 2020. te je stoga potrebno organizirati zaseban sastanak u toj regiji.
            2.2.3.   Format
            Regionalni sastanci održavat će se u formatu interaktivnih savjetovanja. Na svakom regionalnom sastanku imenovani predsjedatelj imat će mogućnost predstaviti trenutačno stanje ciklusa revizije. Predsjedatelj će zatim postaviti niz pitanja državama kako bi potaknuo interaktivnu razmjenu pitanja i odgovora.
            Na sastancima će se organizirati i paneli u kojima će sudjelovati regionalni i tematski stručnjaci, uključujući stručnjake iz relevantnih međunarodnih organizacija poput Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) i Organizacije ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa (CTBTO) te stručnjake iz Instituta Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR), kako bi se potaknule rasprave i ideje.
            2.2.4.   Lokacija
            Regionalni sastanci predviđeni su za pružanje potpore interakciji s vladama iz određenih regija u okviru pripreme za Revizijsku konferenciju NPT-a 2020. Predložena su sljedeća četiri regionalna sastanka:

                        Zemlje iz regija/podregija:

                        Predloženo mjesto događaja:

                        Afrika

                        Addis Abeba

                        Latinska Amerika/Karibi

                        Buenos Aires

                        Azijsko-pacifička regija

                        Jakarta

                        Bliski istok

                        Amman

                  2.2.5.   Vremenski okvir
            Četiri regionalna sastanka održat će se u dvanaestomjesečnom razdoblju između ožujka 2019. i ožujka 2020. Točan vremenski okvir i redoslijed (tj. redoslijed obuhvaćenih regija) regionalnih sastanaka utvrdit će provedbena agencija, uz savjetovanje s imenovanim predsjedateljem Revizijske konferencije NPT-a 2020. i Unijom, uzimajući u obzir UN-ov kalendar razoružanja. Svaki regionalni sastanak trajat će najviše dva dana. Imenovani predsjedatelj Revizijske konferencije NPT-a 2020. predsjedat će tim četirima regionalnim sastancima.
            2.2.6.   Dužnosti provedbene agencije
            Sadržajna priprema:
            UNODA će uz savjetovanje s predsjedateljima triju zasjedanja Pripremnog odbora i pod vodstvom imenovanog predsjedatelja Revizijske konferencije NPT-a 2020. odrediti sadržaj regionalnih sastanaka i dnevni red te odabrati govornike/stručnjake.
            Logistika i potpora za sastanke:
            UNODA će zajedno s regionalnim državama domaćinima provoditi logističke aranžmane (rezervirati mjesta, organizirati ugostiteljske usluge, audiovizualnu opremu, putne aranžmane za sudionike i stručnjake itd.) za regionalne sastanke.
            2.3.   Popratni događaji
            Dva popratna događaja održat će se tijekom 74. zasjedanja Prvog odbora Opće skupštine (listopad 2019.) odnosno tijekom Revizijske konferencije NPT-a 2020. Popratni događaj koji će se održati u listopadu 2019. bit će prilika da predsjedatelji triju zasjedanja Pripremnog odbora i imenovani predsjedatelj razgovaraju o pripremama za Revizijsku konferenciju NPT-a 2020. Popratni događaj koji će se održati tijekom Revizijske konferencije NPT-a 2020. bit će prilika za objavu ishoda tematskih seminara i regionalnih sastanaka te njihova doprinosa pripremama za Konferenciju.
            2.3.1.   Dužnosti provedbene agencije
            Sadržajna priprema:
            UNODA će uz savjetovanje s predsjedateljima triju zasjedanja Pripremnog odbora i imenovanim predsjedateljem Revizijske konferencije NPT-a 2020. sastaviti konceptualni sažetak za popratne događaje i dnevni red te odabrati govornike/stručnjake.
            Logistika i potpora za sastanke:
            UNODA će provoditi logističke aranžmane (rezervirati mjesta događaja, organizirati ugostiteljske usluge, audiovizualnu opremu, putne aranžmane za stručnjake itd.) za popratne događaje.
            3.   IZVJEŠĆIVANJE I PROCJENA
            UNODA će Visokom predstavniku i Komisiji dostaviti konačno financijsko i narativno izvješće koje sadržava, među ostalim, stečena iskustva te sažeta izvješća sa svakog sastanka usmjerena na ključne činjenice.
            4.   TRAJANJE
            Provedba projekta traje 18 mjeseci.
            5.   VIDLJIVOST EU-a
            UNODA poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi javnost saznala da taj projekt financira Unija. Potpora Unije bit će istaknuta u javnim i zatvorenim prezentacijama te izvješćivanjima imenovanog predsjedatelja. Potpora Unije bit će spomenuta i u pozivnicama i drugim dokumentima koji se šalju sudionicima različitih događaja. UNODA će osigurati da Unija bude predstavljena u svim događajima koji se podupiru u okviru ove Odluke.
            6.   PROVEDBENA AGENCIJA
            Uredu Ujedinjenih naroda za poslove razoružanja (UNODA) povjerit će se provedba tog projekta. Provedba tog projekta bit će u skladu sa sporazumom o financiranju koji trebaju sklopiti Europska komisija i UNODA.


title: Odluka Vijeća (EU) 2019/642 od 13. travnja 2019. o izmjeni Odluke (EU) 2019/274 o potpisivanju, u ime Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (Tekst značajan za EGP.)

text:
                  25.4.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 110/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/642
         od 13. travnja 2019.
         o izmjeni Odluke (EU) 2019/274 o potpisivanju, u ime Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
         (Tekst značajan za EGP)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 50.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Dana 29. ožujka 2017. Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Europsko vijeće o svojoj namjeri povlačenja iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Euratom”) u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji („UEU”), koji se primjenjuje na Euratom na temelju članka 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

                     (2)

                     U skladu s člankom 50. UEU-a Europska unija pregovarala je s Ujedinjenom Kraljevinom o sporazumu kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja, uzimajući pritom u obzir okvir za njezin budući odnos s Unijom („Sporazum o povlačenju”).

                     (3)

                     Vijeće je 11. siječnja 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/274 (1) o potpisivanju Sporazuma o povlačenju (2).

                     (4)

                     Europsko vijeće odobrilo je 21. ožujka 2019. Instrument koji se odnosi na Sporazum o povlačenju i zajedničku izjavu kojom se dopunjuje politička izjava i koju su 11. ožujka 2019. dogovorili premijerka May i predsjednik Europske komisije Juncker.

                     (5)

                     U dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom Europsko vijeće Odlukom (EU) 2019/476 (3) odlučilo je produljiti razdoblje iz članka 50. stavka 3. UEU-a do 22. svibnja 2019. ako Zastupnički dom Ujedinjene Kraljevine odobri Sporazum o povlačenju do 29. ožujka 2019. ili, ako ga ne odobri, do 12. travnja 2019. Zastupnički dom Ujedinjene Kraljevine nije odobrio Sporazum o povlačenju do 29. ožujka 2019.

                     (6)

                     Dana 5. travnja 2019. Ujedinjena Kraljevina dostavila je Europskom vijeću novi zahtjev za produljenje razdoblja predviđenog člankom 50. stavkom 3. UFEU-a. Dana 11. travnja 2019., u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom Europsko vijeće Odlukom (EU) 20197584 (4) odlučilo je dodatno produljiti to razdoblje do 31. listopada 2019. Europsko vijeće podsjetilo je na to da, na temelju članka 50. stavka 3. UEU-a, Sporazum o povlačenju može stupiti na snagu na raniji datum ako stranke dovrše svoje postupke ratifikacije prije 31. listopada 2019. Slijedom toga, povlačenje bi trebalo nastupiti prvog dana mjeseca koji slijedi nakon dovršetka postupaka ratifikacije ili 1. studenoga 2019., ovisno o tome što nastupi ranije. Nadalje, kako je navedeno u članku 2. drugom stavku te odluke, ta će se odluka prestati primjenjivati 31. svibnja 2019. u slučaju da Ujedinjena Kraljevina nije održala izbore za Europski parlament u skladu s primjenjivim pravom Unije i nije ratificirala Sporazum o povlačenju do 22. svibnja 2019.

                     (7)

                     Zbog toga se datum stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju morao prilagoditi da bi se u obzir uzelo razdoblje predviđeno člankom 50. stavkom 3. UEU-a, kako ga je produljilo Europsko vijeće u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom.

                     (8)

                     U dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, Sporazum o povlačenju prilagođen je 11. travnja 2019. u trima sljedećim slučajevima:

                                 —

                                 u posljednjoj uvodnoj izjavi riječi „nakon 29. ožujka 2019.” zamijenjene su riječima „nakon datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma”,

                                 —

                                 u članku 185. prvi stavak zamijenjen je sljedećim:

                                    „Ovaj Sporazum stupa na snagu na jedan od sljedećih datuma, ovisno o tome koji je raniji:

                                                (a)

                                                dan nakon isteka razdoblja iz članka 50. stavka 3. UEU-a, kako ga je Europsko vijeće produljilo u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, uz uvjet da prije toga datuma depozitar ovog Sporazuma primi pisanu obavijest od Unije i Ujedinjene Kraljevine o završetku potrebnih unutarnjih postupaka;

                                                (b)

                                                prvog dana u mjesecu nakon što depozitar ovog Sporazuma primi posljednju pisanu obavijest iz točke (a).

                                          Ako prije isteka razdoblja iz članka 50. stavka 3. UEU-a, kako ga je Europsko vijeće produljilo u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, depozitar ovog Sporazuma ne primi pisanu obavijest iz točke (a), ovaj Sporazum ne stupa na snagu.”,

                                 —

                                 u članku 2. Protokola o Gibraltaru datum 30. ožujka 2019. zamijenjen je riječima „datuma stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju”.

                     (9)

                     Odluku (EU) 2019/274 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                     (10)

                     Kako je predviđeno člankom 50. stavkom 4. UEU-a, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u raspravama Vijeća o ovoj Odluci ni u njezinu donošenju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Članak 1. Odluke (EU) 2019/274 zamjenjuje se sljedećim:

                  „Članak 1.
                  Odobrava se potpisivanje, u ime Unije i Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, kako je prilagođen, podložno sklapanju navedenog Sporazuma.
                  Tekst Sporazuma, kako je prilagođen, priložen je ovoj Odluci (*1).

            Članak 2.
            Tekst Sporazuma priložen Odluci (EU) 2019/274 zamjenjuje se tekstom prilagođenog Sporazuma priloženim ovoj Odluci (5).

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. travnja 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. CIAMBA

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2019/274 od 11. siječnja 2019. o potpisivanju, u ime Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 47 I, 19.2.2019., str. 1.).

            (2)  Tekst Sporazuma o povlačenju priložen Odluci (EU) 2019/274 objavljen je u SL C 66 I, 19.2.2019., str. 1.

            (3)  Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/476 donesena u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom od 22. ožujka 2019. o produljenju razdoblja iz članka 50. stavka 3. UEU-a. (SL L 80 I, 22.3.2019., str. 1.).

            (4)  Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/584 donesena u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom od 11. travnja 2019. o produljenju razdoblja na temelju članka 50. stavka 3. UEU-a (SL L 101, 11.4.2019., str. 1.).

            (5)  SL C 144 I, 25.4.2019., str. 1.


title: Odluka Vijeća od 14. svibnja 2019. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika za Mađarsku

text:
                  17.5.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 169/2

         ODLUKA VIJEĆA
         od 14. svibnja 2019.
         o imenovanju članova i zamjenikâ članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika za Mađarsku
         (2019/C 169/02)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (1), a posebno njezine članke 23. i 24.,
         uzimajući u obzir popise kandidata koje su Vijeću podnijele vlade država članica,
         budući da:

                     (1)

                     Odlukama od 28. rujna 2018. (2), 15. listopada 2018. (3), 19. studenoga 2018. (4) i 18. veljače 2019. (5) Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika za razdoblje od 25. rujna 2018. do 24. rujna 2020.

                     (2)

                     Vlada Mađarske podnijela je prijedloge za imenovanja za nekoliko mjesta koja treba popuniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeće osobe imenuju se članovima i zamjenicima članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika za razdoblje koje završava 24. rujna 2020.:
            II.   PREDSTAVNICI SINDIKATA

                        Zemlja

                        Članovi

                        Zamjenici članova

                        Mađarska

                        gđa Judit CZUGLERNÉ IVÁNY
                        g. László KOZÁK

                        gđa Annamária KUNERT

            Članak 2.
            Vijeće će naknadno imenovati članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 14. svibnja 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               P. DAEA

            (1)  SL L 141, 27.5.2011., str. 1.

            (2)  Odluka Vijeća od 28. rujna 2018. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika (SL C 366, 10.10.2018., str. 3.).

            (3)  Odluka Vijeća od 15. listopada 2018. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika za Portugal (SL C 376, 18.10.2018., str. 9.).

            (4)  Odluka Vijeća od 19. studenoga 2018. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika za Italiju (SL C 421, 21.11.2018., str. 7.).

            (5)  Odluka Vijeća od 18. veljače 2019. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Savjetodavnog odbora za slobodu kretanja radnika za Grčku (SL C 67, 20.2.2019., str. 2.).