title: 2010/335/EU: Odluka Komisije od 10. lipnja 2010. o smjernicama za izračunavanje zaliha ugljika zemljišta za potrebe Priloga V. Direktivi 2009/28/EZ (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 3751)

text:
               15/Sv. 013

               HR

               Službeni list Europske unije

               95

         32010D0335

               L 151/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               10.06.2010.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 10. lipnja 2010.
   o smjernicama za izračunavanje zaliha ugljika zemljišta za potrebe Priloga V. Direktivi 2009/28/EZ
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 3751)
   (2010/335/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju korištenja energije iz obnovljivih izvora i o izmjeni i naknadnom stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (1), a posebno njezin Prilog V. dio C točku 10.,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2009/28/EZ utvrđena su pravila za izračunavanje stakleničkog učinka biogoriva, biotekućina i usporednih vrijednosti za fosilna goriva, uzimajući u obzir emisije od promjena zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta. Direktiva 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i o izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ (2) sadrži odgovarajuća pravila u odnosu na biogoriva.

               (2)

               Komisija bi trebala izraditi smjernice za izračunavanje zaliha ugljika zemljišta na temelju smjernica za nacionalne inventare stakleničkih plinova Međuvladinog odbora za klimatske promjene (IPCC) iz 2006. Te su smjernice predviđene za nacionalne inventare stakleničkih plinova i nisu izražene u obliku koji bi gospodarski subjekti mogli neposredno primijeniti. Stoga je u slučaju kad u smjernicama za nacionalne inventare stakleničkih plinova IPPC-a nedostaju potrebne informacije za proizvodnju biogoriva i biotekućina ili te informacije nisu dostupne potrebno koristiti druge znanstvene izvore podataka.

               (3)

               Kod izračunavanja zaliha ugljika u organskoj tvari tla potrebno je voditi računa o klimi, tipu tla, zemljišnom pokrovu, gospodarenju zemljištem i unosu. U tu je svrhu za mineralna tla primjereno koristiti metodologiju IPPC 1. razine za organski ugljik u tlu, budući da ona obuhvaća globalnu razinu. Što se tiče organskih tala, metodologija IPPC bavi se posebno gubitkom ugljika nakon odvodnjavanja, i to samo putem godišnjih gubitaka. Budući da odvodnjavanje tla obično rezultira velikim gubitkom zaliha ugljika koji se ne može nadoknaditi uštedama emisije stakleničkih plinova putem biogoriva ili biotekućina i budući da je odvodnjavanje tresetnog tla zabranjeno kriterijima održivosti utvrđenima u Direktivi 2009/28/EZ, dovoljno je utvrditi opća pravila za određivanje organskog ugljika tla odnosno gubitaka ugljika u organskim tlima.

               (4)

               Za izračunavanje zalihe ugljika u živoj biomasi i mrtvoj organskoj tvari trebao bi biti primjeren pojednostavljeni pristup koji odgovara metodologiji IPPC 1. razine za vegetaciju. U skladu s tom metodologijom može se pretpostaviti da se kod prenamjene zemljišta iz zemljišta gubi cjelokupna zaliha ugljika žive biomase i mrtve organske tvari. Mrtva organska tvar obično nema veliki značaj kod prenamjene zemljišta radi uzgoja usjeva za proizvodnju biogoriva i biotekućina, ali bi je trebalo uzeti u obzir barem u slučaju zatvorenih šuma.

               (5)

               Gospodarski bi subjekti kod izračunavanja stakleničkog učinka prenamjene zemljišta trebali moći koristiti stvarne vrijednosti za zalihe ugljika vezane uz referentnu uporabu zemljišta i uporabu zemljišta nakon prenamjene. Oni bi isto tako trebali imati mogućnost koristiti standardne vrijednosti te je stoga potrebno predvidjeti te vrijednosti u ovim smjernicama. Ipak, nije potrebno predvidjeti standardne vrijednosti za kombinacije klime i tipova tla koje nisu vjerojatne.

               (6)

               U Prilogu V. Direktivi 2009/28/EZ utvrđene su metode za izračunavanje stakleničkih učinaka i pravila za izračunavanje godišnjih emisija od promjena zaliha ugljika zbog promjena uporabe zemljišta. Smjernicama u Prilogu ovoj Odluci utvrđena se pravila za izračunavanje zaliha ugljika zemljišta koja nadopunjuju pravila utvrđena u Prilogu V.,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Smjernice za izračunavanje zaliha ugljika zemljišta za potrebe Priloga V. Direktivi 2009/28/EZ utvrđene su u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2010.

            Za Komisiju

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  SL L 140, 5.6.2009., str. 16.

      (2)  SL L 350, 28.12.1998., str. 58.
   PRILOG

      Smjernice za izračunavanje zaliha ugljika zemljišta za potrebe Priloga V. Direktivi 2009/28/EZ

      SADRŽAJ

               1.

            Uvod

               2.

            Dosljedno prikazivanje zaliha ugljika zemljišta

               3.

            Izračunavanje zaliha ugljika

               4.

            Zaliha organskog ugljika u tlu

               5.

            Zaliha ugljika nadzemne i podzemne vegetacije

               6.

            Standardna zaliha ugljika u mineralnim tlima

               7.

            Faktori koji izražavaju razliku između organskog ugljika tla i standardnog organskog ugljika tla

               8.

            Vrijednosti zaliha ugljika nadzemne i podzemne vegetacije
         1.   UVOD
   Ovim se smjernicama utvrđuju pravila za izračunavanje zaliha ugljika zemljišta, kako za referentnu uporabu zemljišta (CSR
      , kako je definirano u točki 7. Priloga V. DirektivI 2009/28/EZ) tako i za stvarnu uporabu zemljišta (CSA
      , kako je definirano u točki 7. Priloga V. DirektivI 2009/28/EZ).
   U točki 2. utvrđena su pravila za dosljedno određivanje zaliha ugljika zemljišta. Točka 3. sadrži opće pravilo za izračunavanje zaliha ugljika, koje se sastoje od dvije komponente: organski ugljik tla i zaliha ugljika u podzemnoj i nadzemnoj vegetaciji.
   Točka 4. sadrži detaljna pravila za određivanje zalihe organskog ugljika tla. U njoj je za mineralna tla predviđena mogućnost primjene metode koja omogućuje korištenje vrijednosti iz smjernica, ali i mogućnost primjene alternativnih metoda. Opisane su i metode za organska tla, ali smjernice ne sadrže vrijednosti za određivanje zalihe organskog ugljika u organskim tlima.
   Točka 5. sadrži detaljna pravila za zalihu ugljika u vegetaciji, ali ona je relevantna samo ako se ne koriste vrijednosti za zalihu ugljika nadzemne i podzemne vegetacije utvrđene u točki 8. smjernica (korištenje vrijednosti utvrđenih u točki 8. nije obvezno, a moguće je da u pojedinim slučajevima nisu ni navedene odgovarajuće vrijednosti).
   Točka 6. sadrži pravila za odabir odgovarajućih vrijednosti ako se koriste vrijednosti iz smjernica za organski ugljik u mineralnim tlima (te su vrijednosti utvrđene u točki 6. i 7.). Ta pravila upućuju na slojeve podataka o klimatskim regijama i tipovima tla, koji su dostupni putem elektroničke platforme Transparentnost uspostavljene Direktivom 2009/28/EZ. To su detaljni slojevi podataka na kojima se temelje slikE 1. i 2. u nastavku.
   Točka 8. sadrži vrijednosti za zalihe ugljika u nadzemnoj i podzemnoj vegetaciji i pripadajuće parametre. U točki 7. i 8. nalaze se vrijednosti za četiri različite kategorije uporabe zemljišta: zemljište pod usjevima, trajni usjevi, travnjaci i šumsko zemljište.

      Slika 1.

      Klimatske regije

      Slika 2.

      Geografska rasprostranjenost tipova tla

   2.   DOSLJEDNO PRIKAZIVANJE ZALIHA UGLJIKA ZEMLJIŠTA
   Za određivanje zalihe ugljika po jedinici površine za CSR
       i CSA
       vrijede sljedeća pravila:

               (1)

               Područje za koje se izračunavaju zalihe ugljika zemljišta mora čitavom površinom imati slične:

                           (a)

                           biofizičke uvjete, u smislu klime i tipa tla;

                           (b)

                           povijest gospodarenja, u smislu obrađivanja;

                           (c)

                           povijest unosa, u smislu unosa ugljika u tlo.

               (2)

               Zaliha ugljika vezana uz stvarnu uporabu zemljišta, CSA
                  , odgovara:

                           —

                           u slučaju gubitka zalihe ugljika: procijenjenoj ravnotežnoj zalihi ugljika koju će tlo postići novom uporabom;

                           —

                           u slučaju akumuliranja zalihe ugljika: procijenjenoj zalihi ugljika nakon 20 godina ili kad usjevi dozriju, ovisno o tome što je ranije.

         3.   IZRAČUNAVANJE ZALIHA UGLJIKA
   Za izračunavanje CSR
       i CSA
       vrijedi sljedeće pravilo:

      CSi = (SOC + CVEG) × A

   gdje je:
   CSI= zaliha ugljika po jedinici površine vezana uz uporabu zemljišta i (mjeri se kao masa ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju);
   SOC= organski ugljik tla (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 4.;
   CVEG= zaliha ugljika nadzemne i podzemne vegetacije (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 5. ili odabrano među odgovarajućim vrijednostima u točki 8.;
   A= faktor skaliranja na površinu u pitanju (mjeri se u hektarima po jedinici površine).
   4.   ZALIHA ORGANSKOG UGLJIKA U TLU
   4.1.   Mineralna tla

   Za izračunavanje SOC može se koristiti sljedeće pravilo:

      SOC = SOCST × FLU × FMG × FI

   gdje je:
   SOC= organski ugljik tla (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   SOCST= standardni organski ugljik tla u površinskom sloju tla 0-30 cm (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   FLU= faktor uporabe zemljišta, koji izražava razliku između organskog ugljika tla vezanog uz način uporabe zemljišta i standardnog organskog ugljika tla;
   FMG= faktor gospodarenja, koji izražava razliku između organskog ugljika tla vezanog uz glavni način gospodarenja i standardnog organskog ugljika tla;
   FI= faktor unosa, koji izražava razliku između organskog ugljika tla vezanog uz različite razine unosa ugljika u tlo i standardnog organskog ugljika tla.
   Za SOCST
       vrijede odgovarajuće vrijednosti prikazane u točki 6.
   Za FLU, FMG
       i FI
       vrijede odgovarajuće vrijednosti prikazane u točki 7.
   Za određivanje vrijednosti SOC mogu se umjesto gornjeg pravila koristiti odgovarajuće alternativne metode, uključujući mjerenja. Ako se te metode ne temelje na mjerenjima, mora se uzeti u obzir klima, tip tla, zemljišni pokrov, gospodarenje zemljištem i unosi.
   4.2.   Organska tla (histosoli)

   Vrijednosti SOC određuju se pomoću prikladnih metoda. U okviru tih metoda uzima se u obzir čitava dubina organskog sloja tla te klima, zemljišni pokrov i gospodarenje zemljištem i unos. Te metode mogu uključivati mjerenja.
   Što se tiče zalihe ugljika pogođene odvodnjavanjem, treba uzeti u obzir gubitke ugljika nakon odvodnjavanja, primjenom odgovarajućih metoda. Te se metode mogu temeljiti na godišnjim gubicima ugljika nakon odvodnjavanja.
   5.   ZALIHA UGLJIKA NADZEMNE I PODZEMNE VEGETACIJE
   Ako se ne koristi vrijednost CVEG
       iz točke 8., za izračunavanje CVEG
       vrijedi sljedeće pravilo:

      CVEG = CBM + CDOM

   gdje je:
   CVEG= zaliha ugljika nadzemne i podzemne vegetacije (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   CBM= nadzemna i podzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 5.1.;
   CDOM= nadzemna i podzemna zaliha ugljika u mrtvoj organskoj tvari (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 5.2.;
   Za CDOM
       može se koristiti vrijednost 0, osim u slučaju šumskog zemljišta (osim šumskih plantaža) čija površina pod krunom krošnji drveća iznosi više od 30 %.
   5.1.   Živa biomasa

   Za izračunavanje CBM
       vrijedi sljedeće pravilo:

      CBM = CAGB + CBGB

   gdje je:
   CBM= nadzemna i podzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   CAGB= nadzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 5.1.1.;
   CBGB= podzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 5.1.2.
   5.1.1.   Nadzemna živa biomasa

   Za izračunavanje CAGB
       vrijedi sljedeće pravilo:

      CAGB = BAGB × CFB

   gdje je:
   CAGB= nadzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   BAGB= masa nadzemne žive biomase (mjeri se kao masa suhe tvari po hektaru);
   CFB= udio ugljika u suhoj tvari žive biomase (mjeri se kao masa ugljika po masi suhe tvari).
   Vrijednost BAGB
       za zemljište pod usjevima, trajne usjeve i šumske plantaže je prosječna masa nadzemne žive biomase tijekom proizvodnog ciklusa.
   Za CFB
       može se koristiti vrijednost 0,47.
   5.1.2.   Podzemna živa biomasa

   Za izračunavanje CBGB
       koristi se jedno od sljedeća dva pravila:

               1.

                  CBGB = BBGB × CFB

               gdje je:
               CBGB= podzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
               BBGB= masa podzemne žive biomase (mjeri se kao masa suhe tvari po hektaru);
               CFB= udio ugljika u suhoj tvari žive biomase (mjeri se kao masa ugljika po masi suhe tvari).
               Vrijednost BBGB
                   za zemljište pod usjevima, trajne usjeve i šumske plantaže je prosječna masa podzemne žive biomase tijekom proizvodnog ciklusa.
               Za CFB
                   može se koristiti vrijednost 0,47.

               2.

                  CBGB = CAGB × R

               gdje je:
               CBGB= podzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
               CAGB= nadzemna zaliha ugljika u živoj biomasi (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
               R= omjer podzemne zalihe ugljika u živoj biomasi i nadzemne zalihe ugljika u živoj biomasi.
               Mogu se koristiti odgovarajuće vrijednosti R navedene u točki 8.

         5.2.   Mrtva organska tvar

   Za izračunavanje CDOM
       vrijedi sljedeće pravilo:

      CDOM = CDW + CLI

   gdje je:
   CDOM= nadzemna i podzemna zaliha ugljika u mrtvoj organskoj tvari (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   CDW= zaliha ugljika u mrtvom drvu (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 5.2.1.;
   CLI= zaliha ugljika u stelji (mjeri se kao masa ugljika po hektaru), izračunano u skladu s točkom 5.2.2.
   5.2.1.   Zaliha ugljika u mrtvom drvu

   Za izračunavanje CDW
       vrijedi sljedeće pravilo:

      CDW = DOMDW × CFDW

   gdje je:
   CDW= zaliha ugljika u mrtvom drvu (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   DOMDW= masa mrtvog drva (mjeri se kao masa suhe tvari po hektaru);
   CFDW= udio ugljika u suhoj tvari mrtvog drva (mjeri se kao masa ugljika po masi suhe tvari).
   Za CFDW
       može se koristiti vrijednost 0,5.
   5.2.2.   Zaliha ugljika u stelji

   Za izračunavanje CLI
       vrijedi sljedeće pravilo:

      CLI = DOMLI × CFLI

   gdje je:
   CLI= zaliha ugljika u stelji (mjeri se kao masa ugljika po hektaru);
   DOMLI= masa stelje (mjeri se kao masa suhe tvari po hektaru);
   CFLI= udio ugljika u suhoj tvari stelje (mjeri se kao masa ugljika po masi suhe tvari).
   Za CFLI
       može se koristiti vrijednost 0,4.
   6.   STANDARDNA ZALIHA UGLJIKA U MINERALNIM TLIMA
   Vrijednost SOCST
       treba odabrati iz tablice 1., ovisno o klimatskoj regiji i tipu tla površine u pitanju, kako je navedeno u točkama 6.1. i 6.2.

      Tablica 1.

      SOCST, standardni organski ugljik tla u površinskom sloju tla 0-30 cm

               (tone ugljika po hektaru)

               Klimatska regija

               Tip tla

               Visokoaktivna glinovita tla

               Niskoaktivna glinovita tla

               Pjeskovita tla

               Spodična tla

               Vulkanska tla

               Močvarna tla

               Sjeverna

               68

               —

               10

               117

               20

               146

               Umjereno hladna, suha

               50

               33

               34

               —

               20

               87

               Umjereno hladna, vlažna

               95

               85

               71

               115

               130

               87

               Umjereno topla, suha

               38

               24

               19

               —

               70

               88

               Umjereno topla, vlažna

               88

               63

               34

               —

               80

               88

               Tropska, suha

               38

               35

               31

               —

               50

               86

               Tropska, vlažna

               65

               47

               39

               —

               70

               86

               Tropska, mokra

               44

               60

               66

               —

               130

               86

               Tropska, planinska

               88

               63

               34

               —

               80

               86

         6.1.   Klimatska regija

   Odgovarajuća klimatska regija za odabir vrijednosti SOCST
       određuje se pomoću slojeva podataka o klimatskim regijama, koji su dostupni putem elektroničke platforme Transparentnost uspostavljene člankom 24. Direktive 2009/28/EZ.
   6.2.   Tip tla

   Odgovarajući tip tla određuje se u skladu sa slikom 3. Kao smjernica za određivanje odgovarajućeg tipa tla mogu se koristiti slojevi podataka o tipovima tla, koji su dostupni putem elektroničke platforme Transparentnost uspostavljene člankom 24. Direktive 2009/28/EZ.

      Slika 3.

      Razvrstavanje tipova tla

   7.   FAKTORI KOJI IZRAŽAVAJU RAZLIKU IZMEĐU ORGANSKOG UGLJIKA TLA I STANDARDNOG ORGANSKOG UGLJIKA TLA
   Odgovarajuće vrijednosti za FLU, FMG
       i FI
       treba odabrati iz tablica u ovoj točki. Kod izračunavanja vrijednosti CSR
       treba koristiti faktore koji su se primjenjivali u siječnju 2008. Kod izračunavanja vrijednosti CSA
       treba koristiti faktore gospodarenja i unosa koji se primjenjuju i koji će dati ravnotežnu zalihu ugljika u pitanju.
   7.1.   Zemljište pod usjevima

      Tablica 2.

      Faktori za zemljište pod usjevima

               Klimatska regija

               Uporaba zemljišta

                  (FLU)

               Gospodarenje

                  (FMG)

               Unos

                  (FI)

                  FLU

                  FMG

                  FI

               Umjerena/sjeverna, suha

               Obrađeno

               Potpuna obrada

               Nizak

               0,8

               1

               0,95

               Srednji

               0,8

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,8

               1

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               0,8

               1

               1,04

               Reducirana obrada

               Nizak

               0,8

               1,02

               0,95

               Srednji

               0,8

               1,02

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,8

               1,02

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               0,8

               1,02

               1,04

               Nulta obrada

               Nizak

               0,8

               1,1

               0,95

               Srednji

               0,8

               1,1

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,8

               1,1

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               0,8

               1,1

               1,04

               Umjerena/sjeverna, vlažna/mokra

               Obrađeno

               Potpuna obrada

               Nizak

               0,69

               1

               0,92

               Srednji

               0,69

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,69

               1

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               0,69

               1

               1,11

               Reducirana obrada

               Nizak

               0,69

               1,08

               0,92

               Srednji

               0,69

               1,08

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,69

               1,08

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               0,69

               1,08

               1,11

               Nulta obrada

               Nizak

               0,69

               1,15

               0,92

               Srednji

               0,69

               1,15

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,69

               1,15

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               0,69

               1,15

               1,11

               Tropska, suha

               Obrađeno

               Potpuna obrada

               Nizak

               0,58

               1

               0,95

               Srednji

               0,58

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,58

               1

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               0,58

               1

               1,04

               Reducirana obrada

               Nizak

               0,58

               1,09

               0,95

               Srednji

               0,58

               1,09

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,58

               1,09

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               0,58

               1,09

               1,04

               Nulta obrada

               Nizak

               0,58

               1,17

               0,95

               Srednji

               0,58

               1,17

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,58

               1,17

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               0,58

               1,17

               1,04

               Tropska, vlažna/mokra

               Obrađeno

               Potpuna obrada

               Nizak

               0,48

               1

               0,92

               Srednji

               0,48

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,48

               1

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               0,48

               1

               1,11

               Reducirana obrada

               Nizak

               0,48

               1,15

               0,92

               Srednji

               0,48

               1,15

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,48

               1,15

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               0,48

               1,15

               1,11

               Nulta obrada

               Nizak

               0,48

               1,22

               0,92

               Srednji

               0,48

               1,22

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,48

               1,22

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               0,48

               1,22

               1,11

               Tropska planinska

               Obrađeno

               Potpuna obrada

               Nizak

               0,64

               1

               0,94

               Srednji

               0,64

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,64

               1

               1,41

               Visok bez gnojidbe

               0,64

               1

               1,08

               Reducirana obrada

               Nizak

               0,64

               1,09

               0,94

               Srednji

               0,64

               1,09

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,64

               1,09

               1,41

               Visok bez gnojidbe

               0,64

               1,09

               1,08

               Nulta obrada

               Nizak

               0,64

               1,16

               0,94

               Srednji

               0,64

               1,16

               1

               Visok uz gnojidbu

               0,64

               1,16

               1,41

               Visok bez gnojidbe

               0,64

               1,16

               1,08

         Tablica 3. sadrži smjernice za odabir odgovarajućih vrijednosti iz tablice 2. i 4.

      Tablica 3.

      Smjernice za gospodarenje i unos za zemljište pod usjevima i trajne usjeve

               Gospodarenje/unos

               Smjernice

               Potpuna obrada

               Značajno remećenje tla uz potpuno prevrtanje tla i/ili učestalu (tijekom godine) obradu. U vrijeme sjetve ostacima je prekriven mali dio (npr. < 30 %) površine.

               Reducirana obrada

               Primarna i/ili sekundarna obrada, ali s manjim remećenjem tla (obično plitka i bez potpunog prevrtanja tla); kod sjetve obično > 30 % površine ostaje prekriveno ostacima.

               Nulta obrada

               Izravna sjetva bez primarne obrade, uz minimalno remećenje tla u zoni sjetve. Za suzbijanje korova uglavnom se koriste herbicidi.

               Nizak

               Do niskog povrata ostataka u tlo obično dolazi zbog uklanjanja ostataka (skupljanjem ili spaljivanjem), učestalog odmora tla (crni ugar), proizvodnje usjeva s malom količinom ostataka (npr. povrće, duhan, pamuk), izostanka gnojidbe mineralnim gnojivima odnosno usjeva koji fiksiraju dušik.

               Srednji

               Obično u slučaju jednogodišnjih usjeva žitarica kod kojih se svi ostaci usjeva vraćaju u polje. Ako se ostaci uklanjaju, unosi se dopunska organska tvar (npr. stajski gnoj). Također se zahtijeva korištenje mineralnih gnojiva ili uključivanje u plodored usjeva koji fiksiraju dušik.

               Visok uz gnojidbu

               Znatno viši unos ugljika u odnosu na sustave uzgoja sa srednjim unosom ugljika zbog dodatne prakse redovitog dodavanja gnoja životinjskog podrijetla.

               Visok bez gnojidbe

               Znatno viši unos ostataka usjeva u odnosu na sustave sa srednjim unosom ugljika zbog dodatnih postupaka, npr. proizvodnja usjeva s velikom količinom ostataka, zelena gnojidba, korištenje pokrovnih usjeva, poboljšani zeleni ugar, navodnjavanje, učestalo korištenje višegodišnjih trava u godišnjem plodoredu, ali bez gnojidbe (vidjeti gornji redak).

         7.2.   Trajni usjevi

      Tablica 4.

      Faktori za trajne usjeve, tj. višegodišnje usjeve čija se stabljika obično ne bere svake godine (npr. kulture kratkih ophodnji i uljana palma)

               Klimatska regija

               Uporaba zemljišta

                  (FLU)

               Gospodarenje

                  (FMG)

               Unos

                  (FI)

                  FLU

                  FMG

                  FI

               Umjerena/sjeverna, suha

               Trajni usjevi

               Potpuna obrada

               Nizak

               1

               1

               0,95

               Srednji

               1

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               1

               1

               1,04

               Reducirana obrada

               Nizak

               1

               1,02

               0,95

               Srednji

               1

               1,02

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,02

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,02

               1,04

               Nulta obrada

               Nizak

               1

               1,1

               0,95

               Srednji

               1

               1,1

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,1

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,1

               1,04

               Umjerena/sjeverna, vlažna/mokra

               Trajni usjevi

               Potpuna obrada

               Nizak

               1

               1

               0,92

               Srednji

               1

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               1

               1

               1,11

               Reducirana obrada

               Nizak

               1

               1,08

               0,92

               Srednji

               1

               1,08

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,08

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,08

               1,11

               Nulta obrada

               Nizak

               1

               1,15

               0,92

               Srednji

               1

               1,15

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,15

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,15

               1,11

               Tropska, suha

               Trajni usjevi

               Potpuna obrada

               Nizak

               1

               1

               0,95

               Srednji

               1

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               1

               1

               1,04

               Reducirana obrada

               Nizak

               1

               1,09

               0,95

               Srednji

               1

               1,09

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,09

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,09

               1,04

               Nulta obrada

               Nizak

               1

               1,17

               0,95

               Srednji

               1

               1,17

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,17

               1,37

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,17

               1,04

               Tropska, vlažna/mokra

               Trajni usjevi

               Potpuna obrada

               Nizak

               1

               1

               0,92

               Srednji

               1

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               1

               1

               1,11

               Reducirana obrada

               Nizak

               1

               1,15

               0,92

               Srednji

               1

               1,15

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,15

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,15

               1,11

               Nulta obrada

               Nizak

               1

               1,22

               0,92

               Srednji

               1

               1,22

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,22

               1,44

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,22

               1,11

               Tropska, planinska

               Trajni usjevi

               Potpuna obrada

               Nizak

               1

               1

               0,94

               Srednji

               1

               1

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1

               1,41

               Visok bez gnojidbe

               1

               1

               1,08

               Reducirana obrada

               Nizak

               1

               1,09

               0,94

               Srednji

               1

               1,09

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,09

               1,41

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,09

               1,08

               Nulta obrada

               Nizak

               1

               1,16

               0,94

               Srednji

               1

               1,16

               1

               Visok uz gnojidbu

               1

               1,16

               1,41

               Visok bez gnojidbe

               1

               1,16

               1,08

         Tablica 3. u točki 7.1. sadrži smjernice za odabir odgovarajućih vrijednosti iz tablice 4.
   7.3.   Travnjaci

      Tablica 5.

      Faktori za travnjake, uključujući savane

               Klimatska regija

               Uporaba zemljišta

                  (FLU)

               Gospodarenje

                  (FMG)

               Unos

                  (FI)

                  FLU

                  FMG

                  FI

               Umjerena/sjeverna, suha

               Travnjaci

               Poboljšano

               Srednji

               1

               1,14

               1

               Visok

               1

               1,14

               1,11

               Minimalno gospodarenje

               Srednji

               1

               1

               1

               Umjereno degradirano

               Srednji

               1

               0,95

               1

               Jako degradirano

               Srednji

               1

               0,7

               1

               Umjerena/sjeverna, vlažna/mokra

               Travnjaci

               Poboljšano

               Srednji

               1

               1,14

               1

               Visok

               1

               1,14

               1,11

               Minimalno gospodarenje

               Srednji

               1

               1

               1

               Umjereno degradirano

               Srednji

               1

               0,95

               1

               Jako degradirano

               Srednji

               1

               0,7

               1

               Tropska, suha

               Travnjaci

               Poboljšano

               Srednji

               1

               1,17

               1

               Visok

               1

               1,17

               1,11

               Minimalno gospodarenje

               Srednji

               1

               1

               1

               Umjereno degradirano

               Srednji

               1

               0,97

               1

               Jako degradirano

               Srednji

               1

               0,7

               1

               Tropska, vlažna/mokra

               Savana

               Poboljšano

               Srednji

               1

               1,17

               1

               Visok

               1

               1,17

               1,11

               Minimalno gospodarenje

               Srednji

               1

               1

               1

               Umjereno degradirano

               Srednji

               1

               0,97

               1

               Jako degradirano

               Srednji

               1

               0,7

               1

               Tropska planinska, suha

               Travnjaci

               Poboljšano

               Srednji

               1

               1,16

               1

               Visok

               1

               1,16

               1,11

               Minimalno gospodarenje

               Srednji

               1

               1

               1

               Umjereno degradirano

               Srednji

               1

               0,96

               1

               Jako degradirano

               Srednji

               1

               0,7

               1

         Tablica 6. sadrži smjernice za odabir odgovarajućih vrijednosti iz tablice 5.

      Tablica 6.

      Smjernice za gospodarenje i unos za travnjake

               Gospodarenje/unos

               Smjernice

               Poboljšano

               Odnosi se na travnjake kojima se održivo gospodari uz umjereno pašno opterećenje i barem jedno poboljšanje (npr. gnojidba, poboljšanje vrsta, navodnjavanje).

               Minimalno gospodarenje

               Odnosi se na nedegradirane travnjake s održivim gospodarenjem, ali bez značajnih poboljšanja u sklopu gospodarenja.

               Umjereno degradirano

               Odnosi se na travnjake s pretjeranim napasivanjem ili umjereno degradirane travnjake s ponešto smanjenom produktivnošću (u odnosu na prirodne travnjake i travnjake s minimalnim gospodarenjem) bez unosa u sklopu gospodarenja.

               Jako degradirano

               Podrazumijeva značajni dugoročni gubitak produktivnosti i vegetacijskog pokrova zbog velikog mehaničkog oštećenja vegetacije i/ili snažne erozije tla.

               Srednji

               Odnosi se na travnjake kod kojih nema dodatnih unosa u sklopu gospodarenja.

               Visok

               Odnosi se na poboljšane travnjake kod kojih se u sklopu gospodarenja koristi jedan ili više unosa/poboljšanja (povrh onih koji se zahtijevaju za razvrstavanje kao „poboljšani travnjaci”).

         7.4.   Šumsko zemljište

      Tablica 7.

      Faktori za šumsko zemljište s najmanje 10 % površine pod krunom krošnji drveća

               Klimatska regija

               Uporaba zemljišta

                  (FLU)

               Gospodarenje

                  (FMG)

               Unos

                  (FI)

                  FLU

                  FMG

                  FI

               Sve

               Zavičajna šuma (nedegradirana)

               nepotrebno (1)

               nepotrebno

               1

               Sve

               Šuma pod upravom

               sve

               sve

               1

               1

               1

               Tropska, vlažna/suha

               Poljoprivredni uzgoj s poljima na ugaru – skraćeni odmor

               nepotrebno

               nepotrebno

               0,64

               Poljoprivredni uzgoj s poljima na ugaru – potpuna obnova vegetacije

               nepotrebno

               nepotrebno

               0,8

               Umjerena/sjeverna, vlažna/suha

               Poljoprivredni uzgoj s poljima na ugaru – skraćeni odmor

               nepotrebno

               nepotrebno

               1

               Poljoprivredni uzgoj s poljima na ugaru – potpuna obnova vegetacije

               nepotrebno

               nepotrebno

               1

         Tablica 8. sadrži smjernice za odabir odgovarajućih vrijednosti iz Tablice 7.

      Tablica 8.

      Smjernice za uporabu zemljišta za šumsko zemljište

               Uporaba zemljišta

               Smjernice

               Zavičajna šuma (nedegradirana)

               Odnosi se na zavičajnu šumu ili dugoročno nedegradiranu šumu s održivim gospodarenjem.

               Poljoprivredni uzgoj s poljima na ugaru

               Trajni uzgoj s poljima na ugaru, pri čemu se tropska šuma ili druga šumska površina iskrčuje radi sjetve jednogodišnjih usjeva na kratki rok (npr. 3 – 5 godina) i zatim napušta kako bi se vegetacija obnovila.

               Potpuna obnova vegetacije

               Odnosi se na slučaj kad se šumska vegetacija u cijelosti ili gotovo u cijelosti obnovi prije nego što se ponovno iskrči radi uzgoja usjeva.

               Skraćeni odmor

               Odnosi se na slučaj kad se šumska vegetacija ne stigne obnoviti prije ponovnog iskrčivanja.

         8.   VRIJEDNOSTI ZALIHA UGLJIKA NADZEMNE I PODZEMNE VEGETACIJE
   Za CVEG
       ili R mogu se koristiti odgovarajuće vrijednosti utvrđene u ovoj točki.
   8.1.   Zemljište pod usjevima

      Tablica 9.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za zemljište pod usjevima (općenito)

               Klimatska regija

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Sve

               0

      Tablica 10.

      Vrijednosti vegetacije za šećernu trsku (specifične)

               Područje

               Klimatska regija

               Ekološka zona

               Kontinent

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Tropsko

               Tropska, suha

               Suha tropska šuma

               Afrika

               4,2

               Azija (kontinentalna, otočna)

               4

               Tropska šikara

               Azija (kontinentalna, otočna)

               4

               Tropska, vlažna

               Tropska vlažna bjelogorična šuma

               Afrika

               4,2

               Srednja i Južna Amerika

               5

               Tropska, mokra

               Tropska kišna šuma

               Azija (kontinentalna, otočna)

               4

               Srednja i Južna Amerika

               5

               Suptropsko

               Umjereno topla, suha

               Suptropska stepa

               Sjeverna Amerika

               4,8

               Umjereno topla, vlažna

               Suptropska vlažna šuma

               Srednja i Južna Amerika

               5

               Sjeverna Amerika

               4,8

         8.2.   Trajni usjevi tj. višegodišnji usjevi čija se stabljika obično ne bere svake godine (npr. kulture kratkih ophodnji i uljana palma)

      Tablica 11.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za trajne usjeve (općenito)

               Klimatska regija

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Umjerena (sve kategorije vlažnosti)

               43,2

               Tropska, suha

               6,2

               Tropska, vlažna

               14,4

               Tropska, mokra

               34,3

      Tablica 12.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za određene trajne usjeve

               Klimatska regija

               Vrsta usjeva

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Sve

               Kokos

               75

               Jatrofa

               17,5

               Jojoba

               2,4

               Uljana palma

               60

         8.3.   Travnjaci

      Tablica 13.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za travnjake, isključujući šikare (općenito)

               Klimatska regija

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Sjeverna – suha i mokra

               4,3

               Umjereno hladna – suha

               3,3

               Umjereno hladna – mokra

               6,8

               Umjereno topla – suha

               3,1

               Umjereno topla – mokra

               6,8

               Tropska – suha

               4,4

               Tropska – vlažna i mokra

               8,1

      Tablica 14.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za Miscanthus (specifične)

               Područje

               Klimatska regija

               Ekološka zona

               Kontinent

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Suptropsko

               Umjereno topla, suha

               Suptropska suha šuma

               Europa

               10

               Sjeverna Amerika

               14,9

               Suptropska stepa

               Sjeverna Amerika

               14,9

      Tablica 15.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za šikaru, tj. zemljište s vegetacijom koja se sastoji uglavnom od drvenastog bilja ispod 5 metara visine koje nema jasnu fizionomiju drveća

               Područje

               Kontinent

               CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Tropsko

               Afrika

               46

               Sjeverna i Južna Amerika

               53

               Azija (kontinentalna)

               39

               Azija (otočna)

               46

               Australija

               46

               Suptropsko

               Afrika

               43

               Sjeverna i Južna Amerika

               50

               Azija (kontinentalna)

               37

               Europa

               37

               Azija (otočna)

               43

               Umjereno

               Globalno

               7,4

         8.4.   Šumsko zemljište

      Tablica 16.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za šumsko zemljište (osim šumskih plantaža) s površinom pod krunom krošnji drveća između 10 % i 30 %

               Područje

               Ekološka zona

               Kontinent

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               R

               Tropsko

               Tropska kišna šuma

               Afrika

               40

               0,37

               Sjeverna i Južna Amerika

               39

               0,37

               Azija (kontinentalna)

               36

               0,37

               Azija (otočna)

               45

               0,37

               Tropska vlažna šuma

               Afrika

               30

               0,24

               Sjeverna i Južna Amerika

               26

               0,24

               Azija (kontinentalna)

               21

               0,24

               Azija (otočna)

               34

               0,24

               Tropska suha šuma

               Afrika

               14

               0,28

               Sjeverna i Južna Amerika

               25

               0,28

               Azija (kontinentalna)

               16

               0,28

               Azija (otočna)

               19

               0,28

               Tropski planinski sustavi

               Afrika

               13

               0,24

               Sjeverna i Južna Amerika

               17

               0,24

               Azija (kontinentalna)

               16

               0,24

               Azija (otočna)

               26

               0,28

               Suptropsko

               Suptropska vlažna šuma

               Sjeverna i Južna Amerika

               26

               0,28

               Azija (kontinentalna)

               22

               0,28

               Azija (otočna)

               35

               0,28

               Suptropska suha šuma

               Afrika

               17

               0,28

               Sjeverna i Južna Amerika

               26

               0,32

               Azija (kontinentalna)

               16

               0,32

               Azija (otočna)

               20

               0,32

               Suptropska stepa

               Afrika

               9

               0,32

               Sjeverna i Južna Amerika

               10

               0,32

               Azija (kontinentalna)

               7

               0,32

               Azija (otočna)

               9

               0,32

               Umjereno

               Umjerena oceanska šuma

               Europa

               14

               0,27

               Sjeverna Amerika

               79

               0,27

               Novi Zeland

               43

               0,27

               Južna Amerika

               21

               0,27

               Umjerena kontinentalna šuma

               Azija, Europa (≤ 20 g.)

               2

               0,27

               Azija, Europa (> 20 g.)

               14

               0,27

               Sjeverna i Južna Amerika (≤ 20 g.)

               7

               0,27

               Sjeverna i Južna Amerika (> 20 g.)

               16

               0,27

               Umjereni planinski sustavi

               Azija, Europa (≤ 20 g.)

               12

               0,27

               Azija, Europa (> 20 g.)

               16

               0,27

               Sjeverna i Južna Amerika (≤ 20 g.)

               6

               0,27

               Sjeverna i Južna Amerika (> 20 g.)

               6

               0,27

               Sjeverno

               Sjeverna crnogorična šuma

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika

               12

               0,24

               Šuma sjeverne tundre

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (≤ 20 g.)

               0

               0,24

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (> 20 g.)

               2

               0,24

               Sjeverni planinski sustavi

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (≤ 20 g.)

               2

               0,24

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (> 20 g.)

               6

               0,24

      Tablica 17.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za šumsko zemljište (osim šumskih plantaža) s više od 30 % površine pod krunom krošnji drveća

               Područje

               Ekološka zona

               Kontinent

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               Tropsko

               Tropska kišna šuma

               Afrika

               204

               Sjeverna i Južna Amerika

               198

               Azija (kontinentalna)

               185

               Azija (otočna)

               230

               Tropska vlažna bjelogorična šuma

               Afrika

               156

               Sjeverna i Južna Amerika

               133

               Azija (kontinentalna)

               110

               Azija (otočna)

               174

               Tropska suha šuma

               Afrika

               77

               Sjeverna i Južna Amerika

               131

               Azija (kontinentalna)

               83

               Azija (otočna)

               101

               Tropski planinski sustavi

               Afrika

               77

               Sjeverna i Južna Amerika

               94

               Azija (kontinentalna)

               88

               Azija (otočna)

               130

               Suptropsko

               Suptropska vlažna šuma

               Sjeverna i Južna Amerika

               132

               Azija (kontinentalna)

               109

               Azija (otočna)

               173

               Suptropska suha šuma

               Afrika

               88

               Sjeverna i Južna Amerika

               130

               Azija (kontinentalna)

               82

               Azija (otočna)

               100

               Suptropska stepa

               Afrika

               46

               Sjeverna i Južna Amerika

               53

               Azija (kontinentalna)

               41

               Azija (otočna)

               47

               Umjereno

               Umjerena oceanska šuma

               Europa

               84

               Sjeverna Amerika

               406

               Novi Zeland

               227

               Južna Amerika

               120

               Umjerena kontinentalna šuma

               Azija, Europa (≤ 20 g.)

               27

               Azija, Europa (> 20 g.)

               87

               Sjeverna i Južna Amerika (≤ 20 g.)

               51

               Sjeverna i Južna Amerika (> 20 g.)

               93

               Umjereni planinski sustavi

               Azija, Europa (≤ 20 g.)

               75

               Azija, Europa (> 20 g.)

               93

               Sjeverna i Južna Amerika (≤ 20 g.)

               45

               Sjeverna i Južna Amerika (> 20 g.)

               93

               Sjeverno

               Sjeverna crnogorična šuma

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika

               53

               Šuma sjeverne tundre

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (≤ 20 g.)

               26

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (> 20 g.)

               35

               Sjeverni planinski sustavi

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (≤ 20 g.)

               32

               Azija, Europa, Sjeverna Amerika (> 20 g.)

               53

      Tablica 18.

      Vrijednosti zalihe ugljika vegetacije za šumske plantaže

               Područje

               Ekološka zona

               Kontinent

                  CVEG

               (tone ugljika po hektaru)

               R

               Tropsko

               Tropska kišna šuma

               Afrika, listače > 20 g.

               87

               0,24

               Afrika, listače ≤ 20 g.

               29

               0,24

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               58

               0,24

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               17

               0,24

               Amerika, Eucalyptus sp.

               58

               0,24

               Amerika, Pinus sp.

               87

               0,24

               Amerika, Tectona grandis

               70

               0,24

               Amerika, ostale listače

               44

               0,24

               Azija, listače

               64

               0,24

               Azija, ostalo

               38

               0,24

               Tropska vlažna bjelogorična šuma

               Afrika, listače > 20 g.

               44

               0,24

               Afrika, listače ≤ 20 g.

               23

               0,24

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               35

               0,24

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               12

               0,24

               Amerika, Eucalyptus sp.

               26

               0,24

               Amerika, Pinus sp.

               79

               0,24

               Amerika, Tectona grandis

               35

               0,24

               Amerika, ostale listače

               29

               0,24

               Azija, listače

               52

               0,24

               Azija, ostalo

               29

               0,24

               Tropska suha šuma

               Afrika, listače > 20 g.

               21

               0,28

               Afrika, listače ≤ 20 g.

               9

               0,28

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               18

               0,28

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               6

               0,28

               Amerika, Eucalyptus sp.

               27

               0,28

               Amerika, Pinus sp.

               33

               0,28

               Amerika, Tectona grandis

               27

               0,28

               Amerika, ostale listače

               18

               0,28

               Azija, listače

               27

               0,28

               Azija, ostalo

               18

               0,28

               Tropska grmolika vegetacija

               Afrika, listače

               6

               0,27

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               6

               0,27

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               4

               0,27

               Amerika, Eucalyptus sp.

               18

               0,27

               Amerika, Pinus sp.

               18

               0,27

               Amerika, Tectona grandis

               15

               0,27

               Amerika, ostale listače

               9

               0,27

               Azija, listače

               12

               0,27

               Azija, ostalo

               9

               0,27

               Tropski planinski sustavi

               Afrika, listače > 20 g.

               31

               0,24

               Afrika, listače ≤ 20 g.

               20

               0,24

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               19

               0,24

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               7

               0,24

               Amerika, Eucalyptus sp.

               22

               0,24

               Amerika, Pinus sp.

               29

               0,24

               Amerika, Tectona grandis

               23

               0,24

               Amerika, ostale listače

               16

               0,24

               Azija, listače

               28

               0,24

               Azija, ostalo

               15

               0,24

               Suptropsko

               Suptropska vlažna šuma

               Amerika, Eucalyptus sp.

               42

               0,28

               Amerika, Pinus sp.

               81

               0,28

               Amerika, Tectona grandis

               36

               0,28

               Amerika, ostale listače

               30

               0,28

               Azija, listače

               54

               0,28

               Azija, ostalo

               30

               0,28

               Suptropska suha šuma

               Afrika, listače > 20 g.

               21

               0,28

               Afrika, listače ≤ 20 g.

               9

               0,32

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               19

               0,32

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               6

               0,32

               Amerika, Eucalyptus sp.

               34

               0,32

               Amerika, Pinus sp.

               34

               0,32

               Amerika, Tectona grandis

               28

               0,32

               Amerika, ostale listače

               19

               0,32

               Azija, listače

               28

               0,32

               Azija, ostalo

               19

               0,32

               Suptropska stepa

               Afrika, listače

               6

               0,32

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               6

               0,32

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               5

               0,32

               Amerika, Eucalyptus sp.

               19

               0,32

               Amerika, Pinus sp.

               19

               0,32

               Amerika, Tectona grandis

               16

               0,32

               Amerika, ostale listače

               9

               0,32

               Azija, listače > 20 g.

               25

               0,32

               Azija, listače ≤ 20 g.

               3

               0,32

               Azija, četinjače > 20 g.

               6

               0,32

               Azija, četinjače ≤ 20 g.

               34

               0,32

               Suptropski planinski sustavi

               Afrika, listače > 20 g.

               31

               0,24

               Afrika, listače ≤ 20 g.

               20

               0,24

               Afrika, Pinus sp. > 20 g.

               19

               0,24

               Afrika, Pinus sp. ≤ 20 g.

               7

               0,24

               Amerika, Eucalyptus sp.

               22

               0,24

               Amerika, Pinus sp.

               34

               0,24

               Amerika, Tectona grandis

               23

               0,24

               Amerika, ostale listače

               16

               0,24

               Azija, listače

               28

               0,24

               Azija, ostalo

               15

               0,24

               Umjereno

               Umjerena oceanska šuma

               Azija, Europa, listače > 20 g.

               60

               0,27

               Azija, Europa, listače ≤ 20 g.

               9

               0,27

               Azija, Europa, četinjače > 20 g.

               60

               0,27

               Azija, Europa, četinjače ≤ 20 g.

               12

               0,27

               Sjeverna Amerika

               52

               0,27

               Novi Zeland

               75

               0,27

               Južna Amerika

               31

               0,27

               Umjerena kontinentalna šuma i planinski sustavi

               Azija, Europa, listače > 20 g.

               60

               0,27

               Azija, Europa, listače ≤ 20 g.

               4

               0,27

               Azija, Europa, četinjače > 20 g.

               52

               0,27

               Azija, Europa, četinjače ≤ 20 g.

               7

               0,27

               Sjeverna Amerika

               52

               0,27

               Južna Amerika

               31

               0,27

               Sjeverno

               Sjeverna crnogorična šuma i planinski sustavi

               Azija, Europa > 20 g.

               12

               0,24

               Azija, Europa ≤ 20 g.

               1

               0,24

               Sjeverna Amerika

               13

               0,24

               Šuma sjeverne tundre

               Azija, Europa > 20 g.

               7

               0,24

               Azija, Europa ≤ 20 g.

               1

               0,24

               Sjeverna Amerika

               7

               0,24

      (1)  nepotrebno – u ovom se slučaju FMG
       i FI
       ne primjenjuju, a za izračunavanje SOC može se koristiti sljedeće pravilo: SOC = SOCST × FLU.


title: 2014/241/EU: Odluka Vijeća od 14. travnja 2014. o ratifikaciji Međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009. od strane država članica ili pristupanju država članica toj Konvenciji u interesu Europske unije

text:
               30.4.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 128/45

         ODLUKA VIJEĆA
   od 14. travnja 2014.
   o ratifikaciji Međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009. od strane država članica ili pristupanju država članica toj Konvenciji u interesu Europske unije

      (2014/241/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 8. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
   budući da:

               (1)

               Međunarodna konvencija iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009., (dalje u tekstu „Konvencija”), donesena je 15. svibnja 2009. pod pokroviteljstvom Međunarodne pomorske organizacije (IMO) kao rezultat rasprava Međunarodne konferencije o sigurnom i okolišno prihvatljivom recikliranju brodova. Konvencija obuhvaća izradu nacrta, izgradnju, korištenje i pripremu brodova kako bi se olakšalo sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje a da se ne ugrozi sigurnost broda i učinkovitost njegova rada. Isto tako obuhvaća rad postrojenja za recikliranje brodova na siguran i okolišno prihvatljiv način te uspostavljanje odgovarajućeg provedbenog mehanizma za recikliranje brodova.

               (2)

               Konvencija stupa na snagu 24 mjeseca nakon što je ratificira najmanje 15 država koje predstavljaju kombiniranu trgovačku flotu koja čini najmanje 40 % ukupne bruto tonaže svjetskog trgovačkog brodovlja i čiji najveći kombinirani godišnji obujam recikliranja brodova tijekom prethodnih 10 godina iznosi najmanje 3 % ukupne bruto tonaže kombiniranog trgovačkog brodovlja tih istih država.

               (3)

               U svojim zaključcima od 21. listopada 2009., Vijeće je snažno potaknulo države članice da kao prioritet ratificiraju Konvenciju kako bi olakšali njezino stupanje na snagu što je prije moguće te kako bi se ostvarile stvarne i učinkovite promjene u praksi.

               (4)

               Uredba (EU) br. 1257/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ima za cilj, između ostalog, smanjiti i, koliko je god moguće, ukloniti štetne učinke na zdravlje ljudi i okoliš izazvane recikliranjem brodova te olakšati ratifikaciju Konvencije. Članak 5. stavak 9., članak 7. stavak 2., članak 10. stavak 1., članak 10. stavak 2., članak 12. stavak 1. i članak 12. stavak 3. te Uredbe omogućuju usklađivanje prava Unije s Konvencijom. Članak 32. stavak 4. upućuje na situaciju država članica koje nemaju brodove koji viju njihovu zastavu ili su registrirani pod njihovom zastavom ili su zatvorile svoje nacionalne registre brodova. Te države članice mogu odstupiti od određenih odredbi Uredbe sve dok nemaju brodova registriranih pod svojom zastavom.

               (5)

               Unija ne može pristupiti Konvenciji jer samo države mogu biti stranke Konvencije.

               (6)

               Stoga bi Vijeće trebalo ovlastiti države članice koje imaju brodove koji spadaju u područje primjene Konvencije, a viju njihovu zastavu ili su registrirani pod njihovom zastavom, da ratificiraju Konvenciju ili joj pristupe,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Države članice ovlašćuju se, u odnosu na dijelove koji su u isključivoj nadležnosti Unije, ratificirati Međunarodnu konvenciju iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova, iz 2009. ili pristupiti toj konvenciji.
   Članak 2.
   Države članice koje su ratificirale Konvenciju ili su pristupile toj Konvenciji o tome obavješćuju Komisiju u roku od 6 mjeseci od dana polaganja svojih isprava o ratifikaciji ili pristupu kod Glavnog tajnika IMO-a.
   Vijeće će razmotriti napredak ratifikacije do 31. prosinca 2018.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 14. travnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  Uredba (EU) br. 1257/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o recikliranju brodova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 i Direktive 2009/16/EZ (SL L 330, 10.12.2013., str. 1.).


title: 2009/254/EZ: Odluka Komisije od 20. ožujka 2009. o izmjeni Odluke 2008/855/EZ o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u Njemačkoj (priopćena pod brojem dokumenta C(2009) 1668)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 52

               HR

               Službeni list Europske unije

               158

         32009D0254

               L 075/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 20. ožujka 2009.
   o izmjeni Odluke 2008/855/EZ o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u Njemačkoj
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2009) 1668)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2009/254/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom Komisije 2008/855/EZ od 3. studenoga 2008. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u određenim državama članicama (3), utvrđene su određene mjere kontrole koje se odnose na klasičnu svinjsku kugu u državama članicama ili njihovim regijama, a koje su navedene u Prilogu toj Odluci.

               (2)

               Njemačka je obavijestila Komisiju o nedavnom razvoju te bolesti kod divljih svinja u određenim regijama savezne države Sjeverna Rajna-Vestfalija i vojvodstvu Porajnje.

               (3)

               U toj se obavijesti navodi da je klasična svinjska kuga kod divljih svinja iskorijenjena u određenim područjima tih saveznih država. Prema tomu, ta područja na kojima je stanje poboljšano trebalo bi brisati s popisa u Prilogu Odluci 2008/855/EZ i mjere predviđene tom Odlukom više ne bi trebalo primjenjivati.

               (4)

               Zabilježeni su novi slučajevi klasične svinjske kuge kod divljih svinja u regiji na obje strane granice između Sjeverne Rajne-Vestfalije i vojvodstva Porajnje, koja je do sada bila slobodna od bolesti. Prema tomu, ta bi područja trebalo staviti na popis u Prilogu Odluci 2008/855/EZ, a trebalo bi i primjenjivati mjere predviđene tom Odlukom.

               (5)

               U interesu transparentnosti propisa Zajednice, cjelokupan dio popisa naveden u Prilogu Odluci 2008/855/EZ koji se odnosi na Njemačku trebalo bi zamijeniti tekstom u Prilogu ovoj Odluci.

               (6)

               Odluku 2008/855/EZ bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Dio Priloga Odluci 2008/855/EZ koji se odnosi na Njemačku zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. ožujka 2009.

            Za Komisiju

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

      (2)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

      (3)  SL L 302, 13.11.2008., str. 19.

      PRILOG

         „1.   Njemačka

         A.   u saveznoj državi vojvodstva Porajnje:

                     (a)

                     u okrugu Ahrweiler: općine Adenau i Altenahr;

                     (b)

                     u kotaru Vulkaneifel: u općini Obere Kyll mjesta Birgel, Esch, Feusdorf i Jünkerath, u općini Hillesheim mjesta Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf i Wiesbaum, u općini Daun mjesto Dreis-Brück, u općini Kelberg mjesta Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath i Welcherath;

                     (c)

                     okruzima Altenkirchen i Neuwied;

                     (d)

                     u okrugu Westerwald: općine Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod i Westerburg, općina Höhr-Grenzhausen sjeverno od autoceste A48, općina Montabaur sjeverno od autoceste A3 i općina Wirges sjeverno od autocesta A48 i A3.

               B.   U saveznoj državi Sjeverna Rajna-Vestfalija:

                     (a)

                     u okrugu Euskirchen: grad Bad Münstereifel, u gradu Mechernich mjesta Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf i Weiler am Berge, u gradu Euskirchen mjesta Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim i Stotzheim, u općini Nettersheim mjesta Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf i Roderath, u općini Dahlem mjesto Dahlem i u općini Blankenheim, osim mejsta Blankenheimer Wald;

                     (b)

                     u okrugu Rhein-Sieg-Kreis: u gradu Meckenheim mjesta Ersdorf i Altendorf, u gradu Rheinbach mjesta Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen i Kurtenberg, u općini Swisttal mjesta Miel i Odendorf, gradovi Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg i Lohmar i općine Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck i Much;

                     (c)

                     u okrugu Kreis Siegen-Wittgenstein u općinama Kreuztal mjesta Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees i Mittelhees, u gradu Siegenu mjesta Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern i Eiserfeld, općine Freudenberg, Neunkirchen i Burbach, u općini Wilnsdorf mjesta Rinsdorf i Wilden;

                     (d)

                     u okrugu Kreis Olpe u gradu Drolshagen mjesta Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth i Buchhagen, u gradu Olpe mjesta Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen i Rüblinghausen, općina Wenden;

                     (e)

                     u okrugu Märkische Kreis gradovi Halver, Kierspe i Meinerzhagen;

                     (f)

                     u gradu Remscheid mjesta Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld i Bergisch Born;

                     (g)

                     u gradovima Köln i Bonn mjesta na desnoj obali rijeke Rajne;

                     (h)

                     grad Leverkusen;

                     (i)

                     okrug Rheinisch-Bergische Kreis;

                     (j)

                     okrug Oberbergische Kreis.”


title: 95/329/EZ: Odluka Komisije od 25. srpnja 1995. o utvrđivanju kategorija muških kopitara na koje se primjenjuje zahtjev u pogledu arteritisa konja propisan u članku 15. stavku (b) točki ii. Direktive Vijeća 90/426/EEZ  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               130

         31995D0329

               L 191/36

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               25.07.1995.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 25. srpnja 1995.
   o utvrđivanju kategorija muških kopitara na koje se primjenjuje zahtjev u pogledu arteritisa konja propisan u članku 15. stavku (b) točki ii. Direktive Vijeća 90/426/EEZ
   (Tekst značajan za EGP)
   (95/329/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/426/EEZ od 26. lipnja 1990. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje promet i uvoz kopitara iz trećih zemalja (1), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, a posebno njezin članak 15. stavak (b) točku ii.,
   nakon savjetovanja sa Znanstvenim veterinarskim odborom,
   budući da određene kategorije muških kopitara ne podliježu prenošenju arteritisa konja; budući da zahtjev propisan u članku 15. stavku (b) točki ii. stoga treba primijeniti isključivo na druge kategorije muških kopitara;
   budući da su mjere iz ove Odluke u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Zahtjev koji se odnosi na arteritis konja propisan u članku 15. stavku (b) točki ii. Direktive 90/426/EEZ primjenjuje se na muške kopitare s izuzetkom:

               —

               kopitara cijepljenih protiv arteritisa konja pod službenim nadzorom, cjepivom odobrenim od nadležnog tijela i koji su s negativnim rezultatom reagirali na serum neutralizacijski test u omjeru 1:4. Kopitari se moraju cijepiti na dan uzimanja uzorka krvi ili unutar narednih 15 dana pod uvjetom da su tijekom tog razdoblja izolirani. Provedba testa, rezultati i cijepljenje certificiraju se pod veterinarskim nadzorom. Cijepljenje se ponavlja u redovnim vremenskim intervalima. U slučaju registriranih kopitara, cijepljenje i rezultati seroloških testova moraju se upisati u identifikacijski dokument (putovnicu),

               —

               kopitara cijepljenih protiv arteritisa konja pod službenim nadzorom, cjepivom odobrenim od nadležnog tijela i koji su u dobi od 180 do 270 dana, dva puta pretraženi serum neutralizacijskim testom na arteritis konja, u razmaku od najmanje 10 dana, bez utvrđenog povećanja titra protutijela. Kopitari moraju biti izolirani pod službenim nadzorom od trenutka uzimanja prvog uzorka krvi do cijepljenja. Provedba testa, rezultati i cijepljenje certificiraju se pod veterinarskim nadzorom. Cijepljenje se ponavlja u redovnim vremenskim intervalima. U slučaju registriranih kopitara, cijepljenje i rezultati seroloških testova moraju se upisati u identifikacijski dokument (putovnicu),

               —

               kopitara mlađih od 180 dana,

               —

               kopitara za klanje koji se upućuju izravno u klaonicu, a koje prati certifikat iz Priloga I. Odluci Komisije 93/196/EEZ od 5. veljače 1993. o uvjetima zdravlja životinja i veterinarskom certificiranju za uvoz kopitara za klanje (2).

         Članak 2.
   Ova Odluka se primjenjuje od 1. listopada 1995.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 1995.

            Za Komisiju

         Franz FISCHLER

            Član Komisije

      (1)  SL L 224, 18.8.1990., str. 42.

      (2)  SL L 86, 6.4.1993., str. 7.


Odluka Komisije od 06/02/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.6714 - U-SHIN / VALEO CAM) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 05/05/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7162 - INEOS / SSG SOLVENTS BUSINESS) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 24/04/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7083 - JOHN WOOD GROUP / SIEMENS / JV) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 19/12/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7099 - ARX / DARBY / GRAMEX / GFI) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 09/07/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7222 - ENERCON INDEPENDENT POWER PRODUCER / GOTHAER LEBEN RENEWABLES / SKOGBERGET VIND) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je njemački tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 14/07/2017 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8500 - CENTRAL / SIGNA PRIME /JVCO) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 95/536/EZ: Odluka Komisije od 6. prosinca 1995. o izmjeni odluka Komisije 92/160/EEZ i 93/197/EEZ u vezi s regionalizacijom Egipta radi uvoza registriranih konja  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               134

         31995D0536

               L 304/49

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               06.12.1995.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 6. prosinca 1995.
   o izmjeni odluka Komisije 92/160/EEZ i 93/197/EEZ u vezi s regionalizacijom Egipta radi uvoza registriranih konja
   (Tekst značajan za EGP)
   (95/536/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/426/EEZ od 26. lipnja 1990. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje premještanje i uvoz kopitara iz trećih zemalja (1), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, a posebno njezin članak 13. stavak 2., članak 15. točku (a) i članak 16.,
   budući da se Odlukom Komisije 92/160/EEZ (2), kako je zadnje izmijenjena Odlukom 92/161/EEZ (3), uspostavlja regionalizacija nekih trećih država radi uvoza kopitara; budući da je ulaz registriranih konja iz Egipta u Zajednicu ograničen na ponovni ulazak registriranih konja koji su privremeno izvezeni na područje glavnoga grada Kaira te na privremeni ulazak registriranih konja iz tog područja;
   budući da se nakon Komisijine veterinarske inspekcije u Egiptu pokazalo da je zdravstveno stanje životinja u vezi s bolestima kopitara pod zadovoljavajućim nadzorom dobro ustrojenih i organiziranih veterinarskih službi;
   budući da u Egiptu više od 6 mjeseci nije bilo pojave durine, maleusa i vezikularnog stomatitisa, venecuelanski konjski encefalomijelitis se nikad nije ni pojavio, a cijepljenje protiv te bolesti se ne provodi;
   budući da u Egiptu više od 30 godina nije bilo pojave konjske kuge te da se cijepljenje protiv te bolesti, koje se provodilo na dijelu konjske populacije u južnim governoratima Assuan, Quene i Sohaqa sve do 1994., više od jedne godine ne provodi;
   budući da su egipatska veterinarska tijela zajamčila kako će u roku 24 sata telefaksom, telegramom ili teleksom obavijestiti Komisiju i države članice i potvrditi pojavu bilo koje infektivne ili zarazne bolesti kod kopitara iz Priloga A Direktivi 90/426/EEZ kao i sve promjene u politici cijepljenja ili uvoza kopitara;
   budući da su egipatska veterinarska tijela dala određena jamstva u vezi s nadzorom premještanja kopitara na određena područja, a serološki pregled je uspješno dovršen; budući da su stoga ispunjeni uvjeti iz članka 5. te članka 13. stavka 2. Direktive 90/426/EEZ;
   budući da se uvjeti u vezi sa zdravljem životinja moraju usvojiti sukladno situaciji u vezi sa zdravljem životinja u predmetnoj trećoj državi; budući da se trenutačno to odnosi samo na registrirane konje;
   budući da se sukladno navedenom moraju izmijeniti odluke Komisije 92/160/EEZ i 93/197/EEZ (4);
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U Prilogu Odluci 92/160/EEZ riječi „Egipat (2) područje glavnoga grada Kaira” zamjenjuju se s:

      „Egipat
      Governorati Aleksandrija, Beheira, Kafr El Sheikh, Damietta, Dakahlia, Port-Said, Sharkia, Gharbia, Menoufia, Kalioubia, Ishmailia, Sjeverni Sinaj, Južni Sinaj, Kairo (šire područje Kaira uključujući grad Gizu), Suez, MarsaMartrouh, Fayoum, Giza i Beni Suef”.

   Članak 2.
   Odluka 93/197/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U Prilogu I., riječ „Egipat (1)
                   (2)” se abecednim redom stavlja na popis trećih država u grupi E.

               2.

               U Prilogu II., riječ „Egipat” se abecednim redom umeće u naslov primjerka zdravstvenog certifikata E i stoga se dodaje na popis trećih država iz kojih je dozvoljen uvoz registriranih konja u Zajednicu.

         Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 1995.

            Za Komisiju

         Franz FISCHLER

            Član Komisije

      (1)  SL L 224, 18.8.1990., str. 42.

      (2)  SL L 71, 18.3.1992., str. 27.

      (3)  SL L 71, 18.3.1992., str. 29.

      (4)  SL L 86, 6.4.1993., str. 16.


title: Akt Vijeća od 27. rujna 1996. o sastavljanju Protokola uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica

text:
               19/Sv. 14

               HR

               Službeni list Europske unije

               72

         31996F1023(01)

               C 313/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         AKT VIJEĆA
   od 27. rujna 1996.
   o sastavljanju Protokola uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica
   (96/C 313/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak K.3 stavak 2. točku (c),
   budući da radi ostvarivanja ciljeva Unije države članice smatraju da je suzbijanje kriminala koji šteti financijskim interesima Europskih zajednica pitanje od zajedničkog interesa u okviru suradnje predviđene u glavi VI. Ugovora;
   budući da je Aktom od 26. srpnja 1995. Vijeće sastavilo, kao prvi sporazum, Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica čiji je cilj konkretno borba protiv prevara koje štete navedenim interesima;
   budući da je, u drugoj fazi, potrebno dopuniti navedenu Konvenciju protokolom koji je usmjeren posebno na djela korupcije koja uključuju nacionalne dužnosnike ili dužnosnike Zajednice i štete ili bi mogla štetiti financijskim interesima Europskih zajednica;
   ODLUČILO JE sastaviti Protokol čiji se tekst nalazi u Prilogu ovom Aktu i koji su danas potpisali predstavnici vlada država članica Unije;
   PREPORUČUJE da ga države članice donesu u skladu s njihovim odgovarajućim ustavnim uvjetima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. rujna 1996.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. LOWRY


title: Akt Vijeća od 19. lipnja 1997. o sastavljanju, na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji i članka 41. stavka 3. Konvencije o Europolu, Protokola o povlasticama i imunitetima Europola, članova njegovih organa, zamjenika direktora i zaposlenika Europola

text:
               19/Sv. 14

               HR

               Službeni list Europske unije

               130

         31997F0719(01)

               C 221/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         AKT VIJEĆA
   od 19. lipnja 1997.
   o sastavljanju, na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji i članka 41. stavka 3. Konvencije o Europolu, Protokola o povlasticama i imunitetima Europola, članova njegovih organa, zamjenika direktora i zaposlenika Europola
   (97/C 221/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno članak K.3,
   uzimajući u obzir Konvenciju o osnivanju Europskog policijskog ureda na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji (Konvencija o Europolu) (1), a posebno njezin članak 41. stavak 3.,
   smatrajući da Europol, članovi njegovih organa, zamjenici direktora i zaposlenici Europola uživaju povlastice i imunitet koji su potrebni za izvršenje njihovih zadataka u skladu s Protokolom kojim se određuju pravila koja se primjenjuju u svim državama članicama,
   ODLUČILO je o sastavljanju ovog Protokola čiji se tekst nalazi u prilogu i koji su danas potpisali predstavnici vlada država članica Europske unije,
   PREPORUČUJE da ga države članice usvoje u skladu s njihovim odgovarajućim ustavnim odredbama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 19. lipnja 1997.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. DE BOER

      (1)  SL C 316, 27.11.1995., str. 1.


Odluka Komisije od 14/07/2016 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8094 - BNP PARIBAS FORTIS PRIVATE EQUITY BELGIUM / SOFINDEV IV / DHAM / NOVY INTERNATIONAL) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: Odluka br. 357/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. travnja 2009. o postupku prethodnog ispitivanja i savjetovanja u vezi s određenim zakonima i drugim propisima koji se odnose na promet predloženima u državama članicama (kodificirana verzija)

text:
               01/Sv. 13

               HR

               Službeni list Europske unije

               213

         32009D0357

               L 109/37

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA br. 357/2009/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 22. travnja 2009.
   o postupku prethodnog ispitivanja i savjetovanja u vezi s određenim zakonima i drugim propisima koji se odnose na promet predloženima u državama članicama
   (kodificirana verzija)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 71. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Odluka Vijeća od 21. ožujka 1962. o pokretanju postupka prethodnog ispitivanja i savjetovanja u vezi s određenim zakonima i drugim propisima koji se odnose na promet predloženih u državama članicama (3) znatno je izmijenjena (4). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Odluku trebalo bi kodificirati.

               (2)

               Postizanje ciljeva Ugovora u okviru zajedničke prometne politike zahtijeva zadržavanje postupka prethodnog ispitivanja i savjetovanja u vezi s određenim mjerama koje se odnose na promet predloženih u državama članicama.

               (3)

               Takav postupak će pomoći promicanju bliske suradnju između država članica i Komisije u postizanju ciljeva Ugovora i pomoći sprečavanju razilaženja prometnih politika država članica.

               (4)

               Takav postupak također služi lakšem postupnom provođenju zajedničke prometne politike,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Svaka država članica koja predlaže usvajanje zakona i drugih propisa koji se odnose na željeznički ili cestovni promet ili promet unutarnjim plovnim putovima koji su u znatnoj suprotnosti s provedbom zajedničke prometne politike pravodobno i u pisanom obliku obavješćuje Komisiju o takvim mjerama i istodobno o tome obavješćuje ostale države članice.
   Članak 2.
   1.   U roku od dva mjeseca od primitka obavijesti iz članka 1. Komisija upućuje mišljenje ili preporuku predmetnoj državi članici; ona istodobno o tome obavješćuje ostale države članice.
   2.   Svaka država članica može Komisiji podnijeti opažanja na predmetne mjere; ona istodobno o njima obavješćuje ostale države članice.
   3.   Ako država članica to zahtijeva ili ako Komisija smatra potrebnim, Komisija se savjetuje sa svim državama članicama o predmetnim mjerama. U slučaju određenom u stavku 4. takvo se savjetovanje može održati unutar dva mjeseca nakon događaja.
   4.   Komisija može na zahtjev države članice skratiti razdoblje navedeno u stavku 1. ili ga produžiti, ako dotična država to odobri. Razdoblje se skraćuje na 15 dana ako država članica izjavi da su mjere koje predlaže poduzeti žurne. Komisija obavješćuje države članice o skraćivanjima ili produženjima razdoblja.
   5.   Država članica ne smije provesti predmetne mjere prije isteka razdoblja iz stavka 1. ili stavka 4., ili sastavljanja mišljenja ili preporuke od strane Komisije, osim u slučaju izuzetne žurnosti koja zahtijeva hitno djelovanje države članice. U tom slučaju država članica o tome odmah obavješćuje Komisiju, a postupak utvrđen u ovom članku primjenjuje se nakon događaja u roku od dva mjeseca od primitka takve obavijesti.
   Članak 3.
   Odluka Vijeća od 21. ožujka 1962. o pokretanju postupka prethodnog ispitivanja i savjetovanja u vezi s određenim zakonima i drugim propisima koji se odnose na promet predloženima u državama članicama, kako je izmijenjena aktom iz Priloga I. stavlja se izvan snage.
   Upućivanja na Odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Odluku i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu II.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 22. travnja 2009.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. NEČAS

      (1)  SL C 324, 30.12.2006., str. 36.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 14. prosinca 2006. (SL C 317 E, 23.12.2006., str 598.) i Odluka Vijeća od 23. ožujka 2009.

      (3)  SL 23, 3.4.1962., str. 720./62.

      (4)  Vidjeti Prilog I.
   PRILOG I.

      Odluka stavljena izvan snage s izmjenom

   (iz članka 3.)

               Odluka Vijeća od 21. ožujka 1962. o pokretanju postupka prethodnog ispitivanja i savjetovanja u vezi s određenim zakonima i drugim propisima koji se odnose na promet predloženih u državama članicama

               (SL 23, 3.4.1962., str. 720./62.)

               Odluka 73/402/EEZ

               (SL L 347, 17.12.1973., str. 48.)

         PRILOG II.

      Korelacijska tablica

               Odluka Vijeća od 21. ožujka 1962. o pokretanju postupka prethodnog ispitivanja i savjetovanja u vezi s određenim zakonima i drugim propisima koji se odnose na promet predloženih u državama članicama

               Ova Odluka

               Članci 1. i 2.

               Članci 1. i 2.

               —

               Članak 3.

               Članak 3.

               Članak 4.

               —

               Prilog I.

               —

               Prilog II.