title: 2014/37/EU: Odluka Europskog vijeća od 21. siječnja 2014. o imenovanju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke

text:
               25.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 22/41

      ODLUKA EUROPSKOG VIJEĆA

   od 21. siječnja 2014.
   o imenovanju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke
   (2014/37/EU)
   EUROPSKO VIJEĆE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 283. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Protokol o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11. stavak 11.2.,
   uzimajući u obzir preporuku Vijeća Europske unije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Upravnog vijeća Europske središnje banke (3),
   budući da:

               (1)

               Pismom od 17. prosinca 2013., predsjednik Europske središnje banke, g. Mario DRAGHI, objavio je odluku g. Jörga ASMUSSENA o podnošenju ostavke na svoje mjesto u Izvršnom odboru prije kraja svojeg mandata koji istječe 31. prosinca 2019. Njegova ostavka stupila je na snagu 7. siječnja 2014. Potrebno je stoga imenovati novog člana Izvršnog odbora Europske središnje banke.

               (2)

               Europsko vijeće želi imenovati gđu Sabine LAUTENSCHLÄGER koja, prema njegovu mišljenju, ispunjava sve zahtjeve utvrđene u članku 283. stavku 2. Ugovora,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Gđa Sabine LAUTENSCHLÄGER imenuje se članom Izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina koji teče od 27. siječnja 2014.
   Članak 2.
   Ova Odluka objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2014.

            Za Europsko vijeće

            Predsjednik

         H. VAN ROMPUY

      (1)  SL C 8, 11.1.2014., str. 1.

      (2)  Mišljenje dano 16. siječnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  Mišljenje dano 8. siječnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu).


title: Odluka Vijeća od 4. rujna 2017. o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018.

text:
               14.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 303/2

         ODLUKA VIJEĆA
   od 4. rujna 2017.
   o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018.
   (2017/C 303/03)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314. stavak 3., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a,
   budući da:

               1.

               Komisija je 29. lipnja 2017. podnijela prijedlog koji sadrži nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. (1).

               2.

               Vijeće je razmotrilo prijedlog Komisije s ciljem utvrđivanja stajališta sukladnog, na prihodovnoj strani, s Odlukom Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2) i, na rashodovnoj strani, s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

         ODLUČILO JE:
   Jedini članak
   Vijeće je 4. rujna 2017. donijelo stajalište Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018.
   Cjeloviti tekst dostupan je za čitanje ili preuzimanje na internetskim stranicama Vijeća: http://www.consilium.europa.eu/

      Sastavljeno u Bruxellesu 4. rujna 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. MAASIKAS

      (1)  COM(2017) 400 final.

      (2)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

      (3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.


title: 97/225/EZ: Odluka Vijeća od 10. travnja 1995. o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Island, Kraljevine Norveške i Švicarske Konfederacije, u vezi s izmjenom Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku

text:
               02/Sv. 009

               HR

               Službeni list Europske unije

               184

         31997D0225

               L 091/13

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               10.04.1995.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 10. travnja 1995.
   o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Island, Kraljevine Norveške i Švicarske Konfederacije, u vezi s izmjenom Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku
   (97/225/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 113. u vezi s prvom rečenicom njegovog članka 228. stavka 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da se člankom 15. stavkom 2. Konvencije sklopljene između Europske ekonomske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Island, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije o zajedničkom provoznom postupku (1) ovlašćuje Zajednički odbor osnovan tom Konvencijom za davanje preporuke za izmjene Konvencije;
   budući da je Zajednički odbor preporučio izmjenu Konvencije kako bi se dopustila naplata potraživanja putem uzajamne pomoći između ugovornih strana;
   budući da su predmetne izmjene utvrđene u Preporuci br. 1/94 Zajedničkog odbora; budući da je prikladno odobriti Sporazum u obliku razmjene pisama u vezi s tom preporukom,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovim se u ime Zajednice odobrava Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Island, Kraljevine Norveške i Švicarske Konfederacije u vezi s izmjenom Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovim se ovlašćuje predsjednik Vijeća da odredi osobu ovlaštenu za potpisivanje Sporazuma kako bi isti bio obvezujući za Zajednicu.

      Sastavljeno u Luxembourgu 10. travnja 1995.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. JUPPÉ

      (1)  SL L 226, 13.8.1987., str. 2.


title: Odluka (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica

text:
               18.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 185/1

         ODLUKA (EU) 2017/1324 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 4. srpnja 2017.
   o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 185. i članak 188. drugi stavak,
   uzimajući u obzir Prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
   budući da:

               (1)

               U svojoj Komunikaciji od 3. ožujka 2010. pod naslovom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” Komisija je naglasila potrebu za razvojem povoljnih uvjeta za ulaganje u znanje i inovacije s ciljem postizanja pametnog, održivog i uključivog rasta u Uniji. Tu su strategiju poduprli Europski parlament i Vijeće.

               (2)

               Svojim rezolucijama od 28. srpnja 2010. i 18. prosinca 2013. Opća skupština Ujedinjenih naroda priznala je pravo na zdravstveno ispravnu i čistu vodu za piće te na odvodnju kao ljudsko pravo od ključne važnosti za potpuno uživanje života. Također je pozvala na postupno ostvarivanje ljudskog prava na sigurnu vodu za piće naglašavajući važnu ulogu međunarodne suradnje u tom kontekstu.

               (3)

               Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) osnovan je Okvirni program za istraživanja i inovacije (2014.–2020.) („program Obzor 2020.”). S ciljem ostvarenja održivog razvoja, programom Obzor 2020. želi se ostvariti snažniji učinak na istraživanja i inovacije doprinosom jačanju javno-javnih partnerstava, među ostalim i sudjelovanjem Unije u programima koje poduzima više država članica.

               (4)

               Cilj javno-javnih partnerstava trebao bi biti razvoj jačih sinergijâ, povećanje koordinacije i izbjegavanje nepotrebnog udvostručavanja u odnosu na Unijine te međunarodne, nacionalne i regionalne programe za istraživanja i inovacije te bi ona, s ciljem jačanja istraživanja i inovacija kako bi se doprinijelo ostvarenju održivog razvoja, trebala u potpunosti poštovati opća načela programa Obzor 2020., osobito ona koja se odnose na otvorenost i transparentnost.

               (5)

               U skladu s člankom 19. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013 istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se izvršavaju u okviru Partnerstva za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) usredotočene su isključivo na civilnu primjenu.

               (6)

               Uredbom (EU) br. 1291/2013 utvrđena su dva prioritetna društvena izazova koje treba riješiti podupiranjem ulaganja u istraživanja i inovacije, i to „Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora, pomorstva i kopnenih voda te bioekonomija” i „Klimatska aktivnost, okoliš, učinkovitost resursa i sirovine”. Nadalje, Uredbom (EU) br. 1291/2013 prepoznato je da istraživačke i inovacijske aktivnosti kojima bi se riješili ti izazovi treba provoditi na razini Unije i šire, uzimajući u obzir transnacionalnu i globalnu narav klime i okoliša, njihovu veličinu i složenost te međunarodnu dimenziju lanca opskrbe hranom i poljoprivrednim proizvodima.

               (7)

               Uredbom (EU) br. 1291/2013 utvrđena je potreba za međunarodnom suradnjom s trećim zemljama radi učinkovitog rješavanja zajedničkih izazova. Međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija ključan je aspekt globalnih obveza Unije i ima važnu ulogu u partnerstvu Unije sa zemljama europskog susjedstva. U tom pogledu mediteransko područje ima stratešku važnost za Uniju s političkog, gospodarskog, kulturnog i znanstvenog gledišta te s gledišta okoliša.

               (8)

               Kako bi se osigurala dosljednost s Uredbom (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), mjere obuhvaćene ovom Odlukom trebale bi poštovati temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Takve mjere trebale bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama koje proizlaze iz međunarodnog prava, prava Unije, među ostalim sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao što je obavijest Komisije od 28. lipnja 2013. (5), kao i s etičkim načelima koja uključuju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta.

               (9)

               U svojoj Komunikaciji od 7. lipnja 2016. o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa Komisija je istaknula potrebu za uključivanjem svih politika, uključujući one u području istraživanja i inovacija, kako bi se riješili temeljni uzroci migracija s pomoću novog modela suradnje koji bi uključivao privatne ulagače, učinkovitu upotrebu ograničenih proračunskih sredstava te stavljanje naglaska na mala i srednja poduzeća (MSP) te održivu infrastrukturu.

               (10)

               Cilj PRIMA-e jest provedba zajedničkog programa za poticanje istraživačkih i inovacijskih kapaciteta te razvoj znanja i zajedničkih inovativnih rješenja za poboljšanje učinkovitosti, sigurnosti, zaštite i održivosti poljoprivredno-prehrambenih sustava i integrirane opskrbe i upravljanja vodom na mediteranskom području. PRIMA bi trebala doprinijeti ostvarenju nedavno dogovorenih ciljeva održivog razvoja i budućoj europskoj strategiji održivog razvoja, kao i ciljevima Pariškog sporazuma.

               (11)

               Integrirana opskrba i upravljanje vodom, uključujući ponovnu uporabu i pročišćavanje vode, podrazumijeva razmatranje svih različitih svrha u koje se upotrebljavaju vodni resursi.

               (12)

               Održivi poljoprivredno-prehrambeni sustav trebao bi biti usmjeren na ispunjavanje zahtjeva građana i okoliša za sigurnom, zdravom i cjenovno pristupačnom hranom te na postizanje snažnije održivosti prerade, distribucije i konzumacije hrane te hrane za životinje, s ciljem smanjenja gubitka hrane i poljoprivredno-prehrambenog otpada u najvećoj mogućoj mjeri.

               (13)

               U pogledu vodnih resursa i poljoprivredno-prehrambenih sustava, otvoreno, demokratsko i participativno upravljanje od ključne je važnosti za osiguranje provođenja najekonomičnijih rješenja od koristi za društvo u cjelini.

               (14)

               S ciljem osiguranja sudjelovanja u PRIMA-i trećih zemalja koje nisu pridružene programu Obzor 2020., dakle Alžira, Egipta, Jordana, Libanona i Maroka, potrebni su međunarodni sporazumi o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Unije i tih trećih zemalja kako bi se na njih proširio pravni okvir uspostavljen ovom Odlukom.

               (15)

               U skladu s ciljevima programa Obzor 2020. bilo koja druga država članica i bilo koja treća zemlja pridružena programu Obzor 2020. trebala bi imati pravo sudjelovati u PRIMA-i ako se obveže doprinositi financiranju PRIMA-e te poduzeti zakonodavne, regulatorne, administrativne i druge mjere potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije.

               (16)

               Kako bi se osigurala zajednička provedba PRIMA-e, trebalo bi uspostaviti provedbenu strukturu („PRIMA-IS”). PRIMA-IS trebala bi biti primatelj financijskih doprinosa Unije te bi trebala osiguravati učinkovitu i transparentnu provedbu PRIMA-e.

               (17)

               Kako bi se ispunili ciljevi PRIMA-e, bilo koja treća zemlja koja nije pridružena programu Obzor 2020., posebno zemlje južnog Mediterana, trebala bi moći sudjelovati ako se obveže doprinositi financiranju PRIMA-e i ako PRIMA-IS odobri njezino sudjelovanje. Njezino sudjelovanje također bi se trebalo predvidjeti odgovarajućim međunarodnim sporazumom o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između takve treće zemlje i Unije.

               (18)

               Financijski doprinos Unije trebalo bi uvjetovati time da države sudionice preuzmu formalne obveze doprinošenja financiranju PRIMA-e te da ispune i primijene te obveze u skladu s ovom Odlukom. Državama sudionicama trebalo bi omogućiti fleksibilnost da na dobrovoljnoj osnovi financijski doprinesu PRIMA-IS-u u pogledu financiranja neizravnih aktivnosti, čime bi se postigla visoka razina financijske integracije. Nadalje, države sudionice trebale bi doprinijeti, financijski ili u naravi, aktivnostima koje se provode bez financijskog doprinosa Unije kao i administrativnom proračunu PRIMA-IS-a koji se ne financira doprinosima Unije. Razdoblje tijekom kojega države sudionice moraju pružiti svoj doprinos trebalo bi jasno odrediti.

               (19)

               Trebalo bi odrediti gornju granicu za financijski doprinos Unije PRIMA-i financiranjem iz programa Obzor 2020. Ispod te gornje granice financijski doprinos Unije trebao bi biti jednak doprinosu država sudionica PRIMA-i kako bi se postigao snažan učinak poluge i osigurala veća povezanost programâ država sudionica. Ograničen dio financijskog doprinosa Unije trebalo bi moći iskoristiti za pokrivanje administrativnih troškova PRIMA-IS-a. Trebalo bi osigurati učinkovito upravljanje PRIMA-om, a administrativni troškovi trebali bi biti minimalni.

               (20)

               Kako bi se izbjeglo da se provedba PRIMA-e odulji, trebalo bi odrediti rok za pokretanje posljednjih aktivnosti koje treba financirati, uključujući i posljednje pozive za podnošenje prijedloga.

               (21)

               Aktivnosti PRIMA-e trebale bi biti u skladu s ciljevima i prioritetima u području istraživanja i inovacija programa Obzor 2020. te općim načelima i uvjetima utvrđenima u članku 26. Uredbe (EU) br. 1291/2013. PRIMA-om bi trebalo uzeti u obzir i definicije Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj u pogledu razine tehnološke spremnosti pri klasifikaciji tehnoloških istraživanja, razvoja proizvoda i demonstracijskih aktivnosti.

               (22)

               PRIMA-om bi trebalo podupirati sve vrste istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, uključujući projekte istraživanja, razvoja i inovacija, inovativne demonstratore i pokusna postrojenja, izgradnju sposobnosti, osposobljavanje, aktivnosti podizanja razine osviještenosti i informiranja te mobilnost istraživača, obuhvaćajući cijeli niz razina tehnološke spremnosti i omogućujući odgovarajuću ravnotežu između malih i velikih projekata.

               (23)

               Kako bi se ostvario veći učinak, trebalo bi se nastojati postići usklađenost između PRIMA-e i drugih projekata u području istraživanja i inovacija u okviru programa Obzor 2020., poput Zajednice znanja i inovacija u vezi s hranom Europskog instituta za inovacije i tehnologiju („Food KIC”), ili drugih instrumenata Unije, poput Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo, te bi trebalo izbjegavati moguća preklapanja.

               (24)

               PRIMA-u bi trebalo provoditi na temelju godišnjeg plana rada kojim se utvrđuju aktivnosti koje treba poduzeti u određenoj godini. PRIMA-IS trebala bi redovito pratiti rezultate poziva za podnošenje prijedloga i aktivnosti koje ona financira, kao i to u kojoj se mjeri primjereno rješavaju znanstvena pitanja, očekivani učinci i prevelik broj prijedloga iznad praga koji nisu mogli biti financirani. PRIMA-IS u opravdanim bi slučajevima trebala poduzeti korektivne mjere izmjenama godišnjeg plana rada ili u budućim godišnjim planovima rada.

               (25)

               Kako bi se ostvarili ciljevi PRIMA-e, PRIMA-IS bi trebala pružiti financijsku potporu uglavnom u obliku bespovratnih sredstava namijenjenih sudionicima, za aktivnosti koje financira PRIMA-IS. Te bi aktivnosti trebalo odabirati na temelju javnih i konkurentnih poziva za podnošenje prijedloga u nadležnosti PRIMA-IS-a.

               (26)

               Trebalo bi pratiti i rješavati prepreke koje onemogućuju sudjelovanje novih sudionika u aktivnostima PRIMA-e.

               (27)

               Pri ostvarivanju ciljeva PRIMA-e i u skladu s primjenjivim pravilima i načelima, kao što je načelo znanstvene izvrsnosti, PRIMA-IS trebala bi s pomoću godišnjeg plana rada nastojati pravnim subjektima s poslovnim nastanom u ciljanim trećim zemljama koje se smatraju državama sudionicama pružiti odgovarajući dio financijskih svojih sredstava, odnosno otprilike 25 % financijskog doprinosa Unije, odražavajući tako obveze mediteranskih partnerskih zemalja prema PRIMA-i.

               (28)

               Pozive za podnošenje prijedloga kojima upravlja PRIMA-IS trebalo bi objaviti i na jedinstvenom portalu namijenjenom sudionicima i putem drugih elektroničkih sredstava za obavješćivanje u okviru programa Obzor 2020., kojima upravlja Komisija.

               (29)

               PRIMA-IS trebala bi informacije o provedbi financiranih aktivnosti učiniti javno dostupnima.

               (30)

               Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i pravilima o neizravnom upravljanju koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1268/2012 (7).

               (31)

               Kako bi se zaštitili financijski interesi Unije, Komisija bi trebala imati pravo ukinuti, smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije ako se PRIMA provodi neprimjereno ili djelomično ili sa zakašnjenjem, ili ako države sudionice ne doprinose financiranju PRIMA-e ili doprinose samo djelomično ili sa zakašnjenjem.

               (32)

               U skladu s općim ciljem programa Obzor 2020. da se postigne veće pojednostavnjenje, trebalo bi izbjeći pravila koja su različita od pravila programa Obzor 2020. Stoga sudjelovanje u neizravnim aktivnostima koje financira provedbena struktura PRIMA-IS podliježe Uredbi (EU) br. 1290/2013. Međutim, zbog jedinstvenih ciljeva i posebnih operativnih potreba PRIMA-e potrebno je predvidjeti ograničen broj odstupanja u skladu s člankom 1. stavkom 3. te Uredbe.

               (33)

               Kako bi se u obzir uzele posebnosti koje su rezultat zemljopisnog raspona PRIMA-e, potrebna su odstupanja od članka 9. stavka 1. točke (b) i od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013 radi prilagodbe minimalnih uvjeta za sudjelovanje u neizravnim aktivnostima. S ciljem prilagođavanja posebnostima PRIMA-e najmanji broj sudionika, odstupajući od članka 9. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1290/2013, trebao bi biti tri pravna subjekta s poslovnim nastanom u trima različitim državama sudionicama, čime se potiče uravnotežena euromediteranska suradnja. Odstupanje od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013 također je potrebno kako bi se osiguralo da se minimalnim uvjetima prihvatljivosti za sudjelovanje u neizravnim aktivnostima ne diskriminiraju subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama koje su države sudionice.

               (34)

               Odstupanja od članka 10. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1290/2013 potrebna su kako bi se osiguralo da u pravilu samo pravni subjekti s poslovnim nastanom u državama sudionicama ili oni osnovani u skladu s pravom Unije, ili međunarodne organizacije europskog interesa, ispunjavaju uvjete za financiranje. Međutim, PRIMA-IS trebala bi također moći financirati korisnike s poslovnim nastanom u zemlji koja nije država sudionica pod uvjetom da PRIMA-IS takvo sudjelovanje smatra nužnim ili ako se za njega osigura financiranje međunarodnim sporazumom ili dogovorom. PRIMA-IS trebala bi pratiti sudjelovanje takvih subjekata.

               (35)

               Radi pojednostavnjenja administrativno bi opterećenje trebalo biti strogo proporcionalno predvidljivim učincima za sve strane. Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te prekomjerno opterećujuću dokumentaciju ili izvješćivanje. Pri provedbi revizija trebalo bi, prema potrebi, uzeti u obzir posebnosti nacionalnih programa.

               (36)

               Revizijama primatelja financijskih sredstava Unije dodijeljenih u skladu s ovom Odlukom trebalo bi osigurati smanjenje administrativnog opterećenja u skladu s Uredbom (EU) br. 1291/2013.

               (37)

               Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, koje uključuju sprečavanje, otkrivanje i istrage nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne sankcije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.

               (38)

               Komisija bi uzimajući u obzir mišljenja država sudionica i iznesena mišljenja širokog raspona dionika trebala provesti privremenu evaluaciju kojom će se posebice ocijeniti kvaliteta i učinkovitost PRIMA-e i napredak postignut u ostvarivanju postavljenih ciljeva, kao i završnu evaluaciju, te bi trebala pripremiti izvješća o tim evaluacijama.

               (39)

               PRIMA-IS i države sudionice trebale bi Komisiji na njezin zahtjev dostaviti sve informacije koje su Komisiji potrebne kako bi ih uključila u izvješća o evaluaciji PRIMA-e te bi ih se trebalo poticati da pri tome koriste usklađen format.

               (40)

               Cilj je ove Odluke jačanje integracije i usklađivanje sustavâ za istraživanja i inovacije te istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u mediteranskim zemljama u području poljoprivredno-prehrambenih sustava, ne bi li oni postali održivima, kao i u području integrirane opskrbe i upravljanja vodom. Opseg istraživanja i inovacija koje je potrebno poduzeti kako bi se riješili izazovi na mediteranskom području ogroman je zbog sustavne prirode glavnih prepreka. Raspon istraživanja i inovacija složen je, multidisciplinaran i zahtijeva pristup koji uključuje više sudionika i prekograničan pristup. Zajedničkim pristupom koji uključuje širok skup država sudionica potrebno područje primjene i raspon djelovanja mogu se povećati udruživanjem financijskih i intelektualnih sredstava. S obzirom na to da cilj ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se povezivanjem nacionalnih nastojanja u usklađen pristup Unije, ujedinjavanjem rascjepkanih nacionalnih programa za istraživanja i inovacije, potporom pri razvoju zajedničkih prekograničnih strategija istraživanja i financiranja te postizanjem kritične mase potrebnih dionika i ulaganja, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (41)

               Stoga bi Unija trebala sudjelovati u PRIMA-i,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sudjelovanje u PRIMA-i
   1.   Unija sudjeluje u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području („PRIMA”) koje zajedno poduzimaju Cipar, Francuska, Grčka, Hrvatska, Izrael, Italija, Luksemburg, Malta, Njemačka, Portugal, Slovenija, Španjolska, Tunis i Turska („države sudionice”), u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Odluci.
   2.   Alžir, Egipat, Jordan, Libanon i Maroko postaju državama sudionicama nakon sklapanja međunarodnih sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Unijom, kojima će se utvrditi uvjeti njihova sudjelovanja u PRIMA-i.
   3.   Bilo koja država članica i bilo koja treća zemlja pridružena programu Obzor 2020., koja nije navedena u stavku 1. ovog članka, može sudjelovati u PRIMA-i pod uvjetom da ispunjava uvjet utvrđen u članku 4. stavku 1. točki (c) i da poštuje, posebice, članak 11. stavak 5.
   Države članice i treće zemlje pridružene programu Obzor 2020. koje ispunjavaju uvjete iz prvog podstavka smatraju se državama sudionicama za potrebe ove Odluke.
   4.   Bilo koja treća zemlja koja nije pridružena programu Obzor 2020. osim onih iz stavka 2. ovog članka može sudjelovati u PRIMA-i pod uvjetom da:

               (a)

               ispunjava uvjet utvrđen u članku 4. stavku 1. točki (c) i poštuje, posebice, članak 11. stavak 5.;

               (b)

               provedbena struktura PRIMA-e („PRIMA-IS”) odobri njezino sudjelovanje u PRIMA-i nakon razmatranja važnosti njezina sudjelovanja za postizanje ciljeva PRIMA-e; i

               (c)

               s Unijom sklopi međunarodni sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji kojim se utvrđuju uvjeti njezina sudjelovanja u PRIMA-i.

         Treće zemlje koje ispunjavaju uvjete iz prvog podstavka, smatraju se državama sudionicama za potrebe ove Odluke.
   Članak 2.
   Ciljevi PRIMA-e
   1.   U skladu s prioritetima programa Obzor 2020. opći su ciljevi PRIMA-e izgraditi istraživačke i inovacijske kapacitete i razvijati znanje i zajednička inovativna rješenja za poljoprivredno-prehrambene sustave, ne bi li oni postali održivima, te za integriranu opskrbu i upravljanje vodom na mediteranskom području, ne bi li ti sustavi i ta opskrba i upravljanje postali otporniji na klimu, učinkovitiji, isplativiji te okolišno i socijalno održivi, te radi doprinosa rješavanju pitanja nestašice vode, sigurnosti opskrbe hranom, prehrane, zdravlja, blagostanja i migracija od njihova izvora.
   2.   Kako bi se doprinijelo općim ciljevima utvrđenima u stavku 1., PRIMA-om se ostvaruju sljedeći posebni ciljevi:

               (a)

               stvaranje dugoročnog, zajedničkog strateškog programa u području poljoprivredno-prehrambenih sustava, ne bi li oni postali održivima, kao i u području integrirane opskrbe i upravljanja vodom;

               (b)

               usmjeravanje relevantnih nacionalnih programa za istraživanja i inovacije na provedbu strateškog programa;

               (c)

               uključenost svih relevantnih subjekata iz javnog i privatnog sektora u provedbu strateškog programa udruživanjem znanja i financijskih sredstava kako bi se postigla potrebna kritična masa;

               (d)

               jačanje sposobnosti financiranja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta i jačanje provedbe svih uključenih subjekata, uključujući MSP-ove, akademsku zajednicu, nevladine organizacije i lokalne istraživačke centre.

         Članak 3.
   Financijski doprinos Unije PRIMA-i
   1.   Financijski doprinos Unije, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, jednak je doprinosu država sudionica PRIMA-i. Financijski doprinos Unije ne premašuje 220 000 000 EUR.
   2.   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. ovog članka isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih za relevantne dijelove posebnog programa za provedbu programa Obzor 2020., uspostavljenog Odlukom Vijeća 2013/743/EU (8), a posebice dijelom II. „Vodeći položaj industrije” i dijelom III. „Društveni izazovi”, u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vi. i člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
   3.   Financijskim doprinosom Unije iz stavka 1. ovog članka PRIMA-IS koristi se za:

               (a)

               financiranje aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (a);

               (b)

               pokrivanje administrativnih troškova PRIMA-IS do najviše 6 % iznosa financijskog doprinosa Unije iz stavka 1. ovog članka.

         Članak 4.
   Uvjeti financijskog doprinosa Unije PRIMA-i
   1.   Financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. uvjetuje se sljedećim:

               (a)

               da države sudionice dokažu da je PRIMA uspostavljena u skladu s ovom Odlukom;

               (b)

               da države sudionice ili organizacije koje su odredile države sudionice odrede subjekt s pravnom osobnošću, kako je navedeno u članku 58. stavku 1. točki (c) podtočki vi. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, kao PRIMA-IS koja je nadležna za učinkovitu provedbu PRIMA-e, za primanje, dodjelu i praćenje financijskih doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. ove Odluke kao i doprinosa država sudionica gdje je to potrebno te za osiguravanje da su poduzete sve potrebne radnje za ostvarenje ciljeva PRIMA-e;

               (c)

               da se sve države sudionice obvežu doprinijeti financiranju programa PRIMA odgovarajućim doprinosom iz nacionalnih sredstava relevantnih za ciljeve PRIMA-e;

               (d)

               da PRIMA-IS dokaže svoju sposobnost provedbe PRIMA-e, uključujući primanje, dodjelu i praćenje financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. ove Odluke u okviru neizravnog upravljanja proračunom Unije u skladu s člancima 58., 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

               (e)

               da se za program PRIMA uspostavi učinkovit model upravljanja u skladu s člankom 12.;

               (f)

               da PRIMA-IS, nakon što to odobri Komisija, donese zajednička načela iz članka 6. stavka 9.

         2.   Financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. tijekom provedbe PRIMA-e uvjetuje se i sljedećim:

               (a)

               da PRIMA-IS provede ciljeve utvrđene člankom 2. i aktivnosti iz članka 6.;

               (b)

               da se zadrži primjeren i učinkovit model upravljanja u skladu s člankom 12.;

               (c)

               da PRIMA-IS ispunjava zahtjeve za podnošenje izvješća utvrđene člankom 60. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

               (d)

               da države sudionice ispune obveze iz stavka 1. točke (c) ovog članka.

         3.   Komisija će procijeniti ispunjenje obveza koje su preuzele države sudionice, pogotovo putem prva dva godišnja plana rada. Nakon te procjene maksimalni financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. može se preispitati u skladu s člankom 9.
   Članak 5.
   Doprinosi država sudionica PRIMA-i
   1.   U razdoblju od 7. kolovoza 2017. do 31. prosinca 2028. države sudionice doprinose financijski ili u naravi s najmanje 220 000 000 EUR ili uređuju da njihova nacionalna tijela za financiranje to učine.
   2.   Doprinosi država sudionica sastoje se od sljedećeg:

               (a)

               prema potrebi, financijskog doprinosa PRIMA-IS-u s ciljem financiranja neizravnih aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (a);

               (b)

               financijskog doprinosa ili doprinosa u naravi za provedbu aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (b); i

               (c)

               financijskog doprinosa ili doprinosa u naravi administrativnom proračunu PRIMA-IS-a koji nije pokriven financijskim doprinosom Unije kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 3. točkom (b).

         3.   Doprinosi u naravi iz stavka 2. točke (b) ovog članka sastoje se od troškova koji nastaju za države sudionice u provedbi aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (b) umanjenih za bilo koji izravan ili neizravan financijski doprinos Unije tim troškovima.
   4.   Doprinosi u naravi iz stavka 2. točke (c) sastoje se od troškova koji nastaju za države sudionice u vezi s administrativnim proračunom PRIMA-IS-a umanjenih za bilo koji izravan ili neizravan financijski doprinos Unije tim troškovima.
   5.   U svrhu vrednovanja doprinosa u naravi iz stavka 2. točaka (b) i (c) troškovi se utvrđuju u skladu s uobičajenom računovodstvenom praksom država sudionica ili njihovih nacionalnih tijela za financiranje, primjenjivim računovodstvenim standardima države sudionice u kojoj dotična nacionalna tijela za financiranje imaju poslovni nastan te primjenjivim međunarodnim računovodstvenim standardima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. Troškove ovjerava neovisni revizor kojeg imenuje dotična država sudionica ili nacionalno tijelo za financiranje. Ako se pojavi nesigurnost nakon procesa ovjere, PRIMA-IS može provjeriti metodu vrednovanja. Ako još uvijek postoje nesigurnosti, PRIMA-IS može provesti reviziju metode vrednovanja.
   6.   Doprinosi iz stavka 2. točaka (a), (b) i (c) ovog članka koji se smatraju doprinosima država sudionica daju se nakon donošenja godišnjeg plana rada. Ako se godišnji plan rada donese tijekom referentne godine iz članka 6. stavka 2., doprinosi iz stavka 2. točke (c) ovog članka koji se smatraju doprinosima država sudionica i uključeni su u godišnji plan rada mogu obuhvaćati doprinose uplaćene od 1. siječnja te godine. Međutim, doprinosi iz stavka 2. točke (c) ovog članka koji se smatraju doprinosima država sudionica i uključeni su u prvi godišnji plan rada mogu obuhvaćati doprinose uplaćene nakon 7. kolovoza 2017.
   Članak 6.
   Aktivnosti i provedba PRIMA-e
   1.   PRIMA-om se podupire čitav niz istraživačkih i inovacijskih aktivnosti opisanih u njezinu godišnjem planu rada s pomoću:

               (a)

               neizravnih aktivnosti u smislu uredaba (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 koje financira provedbena struktura PRIMA-IS u skladu s člankom 7. ove Odluke, uglavnom u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju nakon transnacionalnih otvorenih i konkurentnih poziva za podnošenje prijedloga koje organizira provedbena struktura PRIMA-IS, uključujući:

                           i.

                           istraživačke i inovacijske aktivnosti te inovacijske aktivnosti;

                           ii.

                           aktivnosti koordinacije i potpore usmjerenih na širenje rezultata i podizanje svijesti radi promicanja PRIMA-e i postizanja njezinih najvećih mogućih učinaka;

               (b)

               aktivnosti koje financiraju države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. koje se sastoje od:

                           i.

                           aktivnosti koje se odabiru nakon transnacionalnih otvorenih i konkurentnih poziva za podnošenje prijedloga koje organizira PRIMA-IS, a kojima upravljaju nacionalna tijela za financiranje u okviru nacionalnih programa država sudionica i kojima se pruža financijska potpora uglavnom u obliku bespovratnih sredstava;

                           ii.

                           aktivnosti u okviru nacionalnih programa država sudionica, uključujući transnacionalne projekte.

         2.   PRIMA se provodi na temelju godišnjih planova rada, koji obuhvaćaju aktivnosti koje se trebaju poduzeti u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca dane godine („referentna godina”). PRIMA-IS donosi godišnje planove rada do 31. ožujka referentne godine, nakon što dobije odobrenje Komisije. Pri donošenju godišnjih planova rada i PRIMA-IS i Komisija djeluju bez nepotrebne odgode. PRIMA-IS javno obznanjuje godišnji plan rada.
   3.   Aktivnosti iz stavka 1. točaka (a) i (b) mogu se pokrenuti samo u referentnoj godini te tek nakon donošenja godišnjeg plana rada za tu godinu.
   4.   Ako se godišnji plan rada donese tijekom referentne godine, financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. može se koristiti za nadoknadu administrativnih troškova provedbene strukture PRIMA-IS nastalih od 1. siječnja te referentne godine u skladu s godišnjim planom rada. Međutim, financijskim doprinosom Unije iz članka 3. stavka 1. mogu se nadoknaditi administrativni troškovi provedbene strukture PRIMA-IS nastali od 7. kolovoza 2017. u skladu s prvim godišnjim planom rada.
   5.   Aktivnosti se mogu financirati u okviru PRIMA-e samo ako su navedene u godišnjem planu rada. U godišnjem planu rada razlikuju se aktivnosti iz stavka 1. točke (a) ovog članka od aktivnosti iz stavka 1. točke (b) ovog članka te od administrativnih troškova PRIMA-IS-a. U planu se iznosi procjena odgovarajućih troškova i dodjela sredstava za aktivnosti koje se financiraju financijskim doprinosom Unije iz članka 3. stavka 1. i za aktivnosti koje financiraju države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. Godišnji plan rada sadržava i procijenjenu vrijednost doprinosa u naravi država sudionica iz članka 5. stavka 2. točke (b).
   6.   U okviru izmijenjenih godišnjih planova rada za referentnu godinu i godišnjih planova rada za daljnje referentne godine uzimaju se u obzir rezultati prethodnih poziva za podnošenje prijedloga. U njima se nastoji riješiti nedovoljna pokrivenost znanstvenih pitanja, posebice onih prvotno obuhvaćenih aktivnostima iz stavka 1. točke (b) koje nisu mogle dobiti odgovarajuće financiranje.
   7.   Posljednje aktivnosti koje treba financirati, uključujući posljednje pozive za podnošenje prijedloga u okviru relevantnih godišnjih planova rada, pokreću se do 31. prosinca 2024. U opravdanim slučajevima mogu se pokrenuti do 31. prosinca 2025.
   8.   Aktivnosti koje trebaju financirati države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. mogu se uključiti u godišnji plan rada tek nakon pozitivnog ishoda njihove vanjske neovisne evaluacije u okviru međunarodnog istorazinskog ocjenjivanja s obzirom na ciljeve PRIMA-e, koje organizira provedbena struktura PRIMA-IS.
   9.   Aktivnosti uključene u godišnji plan rada koje financiraju države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. provode se u skladu sa zajedničkim načelima koja treba donijeti provedbena struktura PRIMA-IS nakon što dobije odobrenje od Komisije. Zajedničkim načelima uzimaju se u obzir načela utvrđena ovom Odlukom, glavom VI. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Uredbom (EU) br. 1290/2013, posebice načela jednakog postupanja, transparentnosti, neovisnog istorazinskog ocjenjivanja i odabira. Nakon što dobije odobrenje Komisije, PRIMA-IS donosi i zahtjeve za podnošenje izvješća država sudionica PRIMA-IS-u, među ostalim, izvješćivanje o pokazateljima uključenima u svaku od tih aktivnosti.
   10.   Osim općih načela iz stavka 9. aktivnosti iz stavka 1. točke (b) podtočke i. moraju ispunjavati i sljedeće uvjete:

               (a)

               prijedlozi se odnose na transnacionalne projekte uz sudjelovanje najmanje triju nezavisnih pravnih subjekata s poslovnim nastanom u trima različitim zemljama koje se u skladu s ovom Odlukom do isteka roka za podnošenje prijedloga u okviru odgovarajućeg poziva smatraju državama sudionicama, od kojih:

                           i.

                           barem jedan ima poslovni nastan u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj programu Obzor 2020. te nije obuhvaćen podtočkom ii.; te

                           ii.

                           barem jedan ima poslovni nastan u trećoj zemlji koja je navedena u članku 1. stavku 2. ili u trećoj zemlji koja ima izlaz na Sredozemno more;

               (b)

               prijedlozi se odabiru nakon transnacionalnih poziva za podnošenje prijedloga i ocjenjuju se uz pomoć najmanje triju neovisnih stručnjaka na temelju sljedećih kriterija za dodjelu: izvrsnosti, učinka te kvalitete i učinkovitosti provedbe.

               (c)

               prijedlozi se rangiraju u skladu s rezultatima evaluacije. Odabir provodi PRIMA-IS te bi on trebao slijediti taj redoslijed rangiranja. Države sudionice dogovaraju se o odgovarajućem načinu financiranja kojim se omogućava da što veći broj prijedloga iznad praga bude financiran na temelju tog rangiranja, posebice osiguravanjem pričuvnih sredstava u nacionalnim doprinosima za pozive za podnošenje prijedloga. U slučaju da se jedan ili više projekata ne može financirati, mogu se odabrati projekti koji su izravno iza njih u redoslijedu rangiranja.

         11.   PRIMA-IS nadzire provedbu svih aktivnosti uključenih u godišnji plan rada i o tome izvješćuje Komisiju.
   12.   Svaka komunikacija ili publikacija povezana s aktivnostima PRIMA-e i izvršena u suradnji s PRIMA-om, bilo da je poduzima PRIMA-IS, država sudionica ili njezina nacionalna tijela za financiranje ili sudionici neke aktivnosti, označava se ili suoznačava kako slijedi: „[naziv aktivnosti] dio je programa PRIMA koji podupire Europska unija”.
   Članak 7.
   Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata
   1.   PRIMA-IS smatra se tijelom za financiranje u smislu Uredbe (EU) br. 1290/2013 te pruža financijsku potporu neizravnim aktivnostima iz članka 6. stavka 1. točke (a) ove Odluke u skladu s pravilima utvrđenima u toj Uredbi, podložno odstupanjima utvrđenima u ovom članku.
   2.   Odstupajući od članka 9. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1290/2013, najmanji broj sudionika mora uključivati tri pravna subjekta s poslovnim nastanom u trima različitim zemljama koje se u skladu s ovom Odlukom do isteka roka za podnošenje prijedloga u okviru odgovarajućeg poziva smatraju državama sudionicama, od kojih:

               (a)

               barem jedan ima poslovni nastan u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj programu Obzor 2020. te nije obuhvaćen točkom (b); i

               (b)

               barem jedan ima poslovni nastan u trećoj zemlji koja je navedena u članku 1. stavku 2. ili u trećoj zemlji koja ima izlaz na Sredozemno more.

         3.   Odstupajući od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013, u opravdanim slučajevima koji su predviđeni u godišnjem planu rada, minimalni je uvjet sudjelovanje jednog pravnog subjekta s poslovnim nastanom u državi sudionici u skladu s ovom Odlukom do roka za podnošenje prijedloga navedenog u relevantnom pozivu za podnošenje prijedloga.
   4.   Odstupajući od članka 10. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1290/2013, sljedeći sudionici prihvatljivi za financiranje koje odobrava PRIMA-IS:

               (a)

               svaki pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili osnovan u skladu s pravom Unije;

               (b)

               svaka međunarodna organizacija europskog interesa, kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 12. Uredbe (EU) br. 1290/2013.

         5.   Za sudjelujuće međunarodne organizacije ili sudjelujuće pravne subjekte s poslovnim nastanom zemlji koja nije država sudionica, koji nisu prihvatljivi za financiranje u skladu sa stavkom 4., financijska sredstva PRIMA-IS-a mogu se dodijeliti ako je ispunjen najmanje jedan od sljedećih uvjeta:

               (a)

               provedbena struktura PRIMA-IS smatra da je sudjelovanje nužno za provedbu aktivnosti;

               (b)

               takvo financiranje predviđeno je u bilateralnom sporazumu o znanosti i tehnologiji ili u nekom drugom dogovoru između Unije i međunarodne organizacije ili, u slučaju subjekata s poslovnim nastanom u zemlji koja nije država sudionica, zemlje u kojoj se nalazi poslovni nastan pravnog subjekta.

         6.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012, Delegiranu uredbu (EU) br. 1268/2012 i Uredbu (EU) br. 1290/2013, u primjenjivom modelu sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava može se predvidjeti da i pravni subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu države sudionice te koji se financiraju sredstvima PRIMA-IS-a također pružaju odgovarajuća financijska jamstva.
   7.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 1290/2013 i uzimajući u obzir posebnosti PRIMA-e, PRIMA-IS može u godišnji plan rada uvesti dodatan uvjet za sudjelovanje kako bi obuhvatila vrste subjekata koji mogu biti koordinatori neizravnih aktivnosti.
   Članak 8.
   Sporazumi između Unije i PRIMA-IS-a
   1.   Komisija, u ime Unije, sklapa sporazum o delegiranju i sporazume o godišnjem prijenosu sredstava s PRIMA-IS-a, podložno pozitivnoj ex ante ocjeni PRIMA-IS-a u skladu s člankom 61. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i pružanju odgovarajućih financijskih jamstava u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vi. iste Uredbe.
   2.   Sporazum o delegiranju iz stavka 1. ovog članka sklapa se u skladu s člankom 58. stavkom 3. te člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i člankom 40. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012. U njemu se među ostalim utvrđuje i sljedeće:

               (a)

               zahtjevi u vezi s doprinosom PRIMA-IS-a u pogledu pokazatelja uspješnosti iz Priloga II. Odluci 2013/743/EU;

               (b)

               zahtjevi u pogledu doprinosa PRIMA-IS-a praćenju iz Priloga III. Odluci 2013/743/EU;

               (c)

               posebni pokazatelji uspješnosti povezani s funkcioniranjem PRIMA-IS-a;

               (d)

               zahtjevi za PRIMA-IS u pogledu osiguravanja informacija o administrativnim troškovima i detaljnih brojki u vezi s provedbom PRIMA-e;

               (e)

               mehanizmi u pogledu dostavljanja podataka potrebnih kako bi se osiguralo da Komisija može ispuniti svoje obveze širenja rezultata i izvješćivanja;

               (f)

               mehanizmi kojima se Komisiji omogućavaju odobrenje ili odbijanje nacrta godišnjeg plana rada, zajedničkih načela iz članka 6. stavka 9. i zahtjeva za podnošenje izvješća država sudionica, prije nego što ih donese PRIMA-IS; i

               (g)

               odredbe za objavljivanje poziva za podnošenje prijedloga PRIMA-IS-a, posebice na jedinstvenom portalu namijenjenom sudionicima i drugim elektroničkim načinima širenja rezultata u okviru programa Obzor 2020. kojima upravlja Komisija.

         Članak 9.
   Ukidanje, smanjenje ili suspenzija financijskog doprinosa Unije
   1.   Ako se PRIMA ne provodi ili se provodi neprimjereno, djelomično ili sa zakašnjenjem, Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. u skladu sa stvarnom provedbom PRIMA-e.
   2.   Ako države sudionice ne doprinose financiranju PRIMA-e ili doprinose samo djelomično ili sa zakašnjenjem, Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1., uzimajući u obzir iznos financijskih sredstava koja su države sudionice dodijelile za provedbu PRIMA-e.
   Članak 10.
   Ex-post revizije
   1.   Ex-post revizije rashoda za neizravne aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (a) ove Odluke provodi provedbena struktura PRIMA-IS u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) br. 1291/2013.
   2.   Komisija može odlučiti sama provesti revizije iz stavka 1. U takvim slučajevima ona to čini u skladu s primjenjivim pravilima, posebice odredbama uredaba (EU, Euratom) br. 966/2012, (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013.
   Članak 11.
   Zaštita financijskih interesa Unije
   1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode aktivnosti koje se financiraju u okviru ove Odluke, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim sankcijama.
   2.   PRIMA-IS omogućava osoblju Komisije i drugim osobama koje Komisija ovlasti te Revizorskom sudu pristup svojim lokacijama i prostorima i svim informacijama koje su im potrebne za obavljanje revizija, uključujući informacije u elektroničkom obliku.
   3.   Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (9) i Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije, u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom kojim se izravno ili neizravno financiraju u skladu s ovom Odlukom.
   4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., ugovori, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava koji proizlaze iz provedbe ove Odluke sadržavaju odredbe kojima se Komisija, PRIMA-IS, Revizorski sud i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s pojedinačnim nadležnostima svakoga od njih. Ako se provedba aktivnosti eksternalizira ili dalje delegira, u cijelosti ili djelomično, ili ako to zahtijeva sklapanje ugovora o javnoj nabavi ili dodjelu financijske potpore trećoj strani, u ugovoru, sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava ili odluci o dodjeli bespovratnih sredstava navodi se obveza ugovaratelja ili korisnika da bilo kojoj uključenoj trećoj strani nametne izričito prihvaćanje tih ovlasti Komisije, provedbene strukture PRIMA-IS, Revizorskog suda i OLAF-a.
   5.   Pri provedbi PRIMA-e države sudionice poduzimaju zakonodavne, regulatorne, administrativne i druge mjere potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije, a posebice za osiguranje punog povrata svih iznosa dugovanih Uniji u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegiranom uredbom (EU) br. 1268/2012.
   Članak 12.
   Upravljanje PRIMA-om
   1.   Tijela PRIMA-IS-a uključuju:

               (a)

               upravni odbor, koji ima predsjednika i dopredsjednika;

               (b)

               upravljački odbor;

               (c)

               tajništvo na čijem je čelu direktor;

               (d)

               znanstveni savjetodavni odbor.

         2.   PRIMA-IS-om upravlja upravni odbor, u kojem su zastupljene sve države sudionice. Upravni odbor tijelo je PRIMA-IS-a koje donosi odluke.
   Nakon odobrenja Komisije upravni odbor donosi:

               (a)

               godišnji plan rada;

               (b)

               zajednička načela iz članka 6. stavka 9.; i

               (c)

               zahtjeve za podnošenje izvješća država sudionica PRIMA-IS-a.

         Upravni odbor provjerava jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 1. stavka 3. i iz članka 4. stavka 1. točke (c) te shodno tome obavješćuje Komisiju.
   Upravni odbor odobrava sudjelovanje u PRIMA-i bilo koje treće zemlje koja nije pridružena programu Obzor 2020., osim onih iz članka 1. stavka 2., nakon što procijeni važnost njezina sudjelovanja za postizanje ciljeva PRIMA-e.
   Svaka država sudionica ima jedan glas u upravnom odboru. Odluke se donose konsenzusom. Ako se ne postigne konsenzus, upravni odbor donosi svoje odluke s većinom koja iznosi najmanje 75 % valjanih danih glasova.
   Unija, koju predstavlja Komisija, poziv se na sve sastanke upravnog odbora u ulozi promatrača i može sudjelovati u raspravama. Dostavljaju joj se svi potrebni dokumenti.
   3.   Upravni odbor određuje broj članova upravljačkog odbora, koji nije manji od pet, i imenuje ih. Upravljački odbor prati rad direktora i savjetuje upravni odbor u vezi s provedbom PRIMA-e od strane tajništva. Konkretno, pruža smjernice u vezi s provedbom godišnjeg proračuna i godišnjim planom rada.
   4.   Upravni odbor uspostavlja tajništvo PRIMA-IS-a kao izvršno tijelo PRIMA-e.
   Tajništvo:

               (a)

               provodi godišnji plan rada;

               (b)

               pruža potporu ostalim tijelima PRIMA-IS-a;

               (c)

               nadzire provedbu PRIMA-e i izvješćuje o njoj;

               (d)

               upravlja financijskim doprinosima Unije iz članka 3. stavka 1. i financijskim doprinosima država sudionica te izvješćuje o njihovoj upotrebi;

               (e)

               povećava vidljivost PRIMA-e zagovaranjem i komunikacijom;

               (f)

               povezuje se s Komisijom u skladu sa sporazumom o delegiranju iz članka 8.;

               (g)

               osigurava transparentnost aktivnosti PRIMA-e.

         5.   Upravni odbor imenuje znanstveni savjetodavni odbor koji se sastoji od priznatih neovisnih stručnjaka iz područja relevantnih za PRIMA-u. Upravni odbor utvrđuje broj članova znanstvenog savjetodavnog odbora i načine njihova imenovanja u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 1290/2013.
   Znanstveni savjetodavni odbor:

               (a)

               savjetuje upravni odbor o strateškim prioritetima i potrebama;

               (b)

               savjetuje upravni odbor o sadržaju i području primjene nacrta godišnjeg plana rada sa znanstvenog i tehničkog stajališta;

               (c)

               preispituje znanstvene i tehničke aspekte provedbe PRIMA-e i donosi mišljenje o godišnjem izvješću.

         Članak 13.
   Priopćivanje informacija
   1.   PRIMA-IS na zahtjev Komisije pruža sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje izvješćâ iz članka 14.
   2.   Države sudionice putem PRIMA-IS-a Komisiji dostavljaju sve informacije u vezi s financijskim upravljanjem PRIMA-om koje zatraže Europski parlament, Vijeće ili Revizorski sud.
   3.   Komisija informacije iz stavka 2. ovog članka unosi u izvješća iz članka 14.
   Članak 14.
   Evaluacija
   1.   Komisija do 30. lipnja 2022. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi privremenu evaluaciju PRIMA-e. Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji, koje sadrži zaključke o evaluaciji i zapažanja Komisije. Komisija do 31. prosinca 2022. to izvješće podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.
   2.   Komisija do 31. prosinca 2028. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi završnu evaluaciju PRIMA-e. Komisija o toj evaluaciji sastavlja izvješće koje sadrži rezultate evaluacije i do 30. lipnja 2029. to izvješće podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.
   Članak 15.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 16.
   Adresati
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 4. srpnja 2017.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         A. TAJANI

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. MAASIKAS

      (1)  SL C 125, 21.4.2017., str. 80.

      (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. lipnja 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 26. lipnja 2017.

      (3)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

      (4)  Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).

      (5)  SL C 205, 19.7.2013., str. 9.

      (6)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

      (7)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

      (8)  Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.).

      (9)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

      (10)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

      Izjava Komisije o financijskim jamstvima za provedbenu strukturu programa PRIMA

                  1.

                  Kad je riječ o inicijativi PRIMA, člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vi. Financijske uredbe EU-a utvrđuje se da Komisija može povjeriti izvršenje proračuna Unije tijelu uređenom privatnim pravom koje pruža javne usluge. Takvo tijelo mora dati odgovarajuća financijska jamstva.

                  2.

                  U svrhu dobrog financijskog upravljanja sredstvima EU-a ta bi jamstva trebala obuhvaćati, bez ograničavanja opsega ili iznosa, sve dugove provedbene strukture prema Uniji povezane sa svim zadaćama izvršenja proračuna kako je predviđeno sporazumom o delegiranju. Komisija u načelu očekuje da jamci prihvate solidarnu odgovornost za dugove provedbene strukture.

                  3.

                  Međutim, na temelju detaljne procjene rizika, osobito ako se rezultat ex ante ocjene na temelju stupova provedbene strukture provedene u skladu s člankom 61. Financijske uredbe bude smatrao primjerenim, dužnosnik Komisije za ovjeravanje odgovoran za inicijativu PRIMA predvidjet će sljedeće:

                              —

                              uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti financijska jamstva koja se zahtijevaju od provedbene strukture mogu biti ograničena na maksimalni iznos doprinosa Unije

                              —

                              u skladu s navedenim, odgovornost svakog jamca može biti proporcionalna udjelu njegova doprinosa inicijativi PRIMA.

                        Jamci se mogu dogovoriti o načinima pokrića odgovornosti u pismima izjave o odgovornosti.


title: Odluka Vijeća 2013/698/ZVSP od 25. studenoga 2013. za potporu globalnog mehanizma izvješćivanja o nezakonitom malom i lakom oružju te drugom nezakonitom konvencionalnom oružju i streljivu kako bi se smanjila opasnost nezakonite trgovine njima

text:
               30.11.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 320/34

         ODLUKA VIJEĆA 2013/698/ZVSP
   od 25. studenoga 2013.
   za potporu globalnog mehanizma izvješćivanja o nezakonitom malom i lakom oružju te drugom nezakonitom konvencionalnom oružju i streljivu kako bi se smanjila opasnost nezakonite trgovine njima
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 26. stavak 2. i članak 31. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće je 13. prosinca 2003. usvojilo Europsku sigurnosnu strategiju kojom se utvrđuje pet ključnih izazova s kojima se Unija suočava: terorizam, širenje oružja za masovno uništenje, regionalni sukobi, raspad države i organizirani kriminal. Posljedice nezakonite proizvodnje, prijenosa i stavljanja u optjecaj konvencionalnog oružja, uključujući malo i lako oružje (dalje u tekstu „SALW”) te njihova pretjeranoga prikupljanja i nekontroliranog širenja ključan su dio četiriju od pet navedenih izazova. Njima se povećava nesigurnost u subsaharskoj Africi, na Bliskom istoku i u mnogim drugim područjima svijeta, zaoštravanjem sukoba i potkopavanjem napora za uspostavu mira nakon sukoba, te stoga predstavljaju ozbiljnu prijetnju miru i sigurnosti.

               (2)

               Vijeće je 15. i 16. prosinca 2005. usvojilo Strategiju EU-a za suzbijanje nezakonitog prikupljanja i trgovanja SALW-om i pripadajućim streljivom (dalje u tekstu „strategija EU-a za SALW”) kojom su utvrđene smjernice za djelovanje EU-a u području SALW-a. Tom strategijom Afrika je prepoznata kao kontinent najviše pogođen nezakonitim prikupljanjem i širenjem SALW-a. Njome se također prihvaća da se problem prijenosâ SALW-a u subsaharsku Afriku ne može sagledavati odvojeno od problema izvorâ prijenosâ i utvrđuje da bi posebnu pažnju trebalo obratiti na načine i sredstva kojima se SALW raspačava u Africi, uključujući nezakonito posredništvo i prijevoz.

               (3)

               Strategijom EU-a za SALW također se potvrđuje da bi Unija trebala jačati i podupirati mehanizam za praćenje sankcija i podupirati jačanje kontrole izvoza, kao i promicanje Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (1), između ostalog, promicanjem mjera za poboljšavanje transparentnosti.

               (4)

               Akcijskim programom Ujedinjenih naroda o sprječavanju, suzbijanju i iskorjenjivanju protupravnog trgovanja SALW-om u svim njegovim aspektima (dalje u tekstu „Akcijski program UN-a”), donesenim 20. srpnja 2001., sve države članice UN-a obvezale su se sprječavati nezakonitu trgovinu SALW-om ili njihovo preusmjeravanje neovlaštenim primateljima te posebice uzimati u obzir opasnost od preusmjeravanja SALW-a u nezakonitu trgovinu prilikom procjene zahtjeva za ovlaštenje za izvoz.

               (5)

               Dana 8. prosinca 2005. Opća skupština Ujedinjenih naroda donijela je Međunarodni instrument kojim se državama omogućuje da prepoznaju i prate, pravodobno i pouzdano, nezakoniti SALW.

               (6)

               Zajedničkim strateškim partnerstvom između Afrike i EU-a iz 2007. sprječavanje nezakonite trgovine SALW-om i njegovo pretjerano gomilanje određeno je kao područje djelovanja putem jačanja kapaciteta, umrežavanja, suradnje i razmjene informacija.

               (7)

               Na drugoj konferenciji za reviziju Akcijskog programa UN-a održanoj 2012. sve države članice Ujedinjenih naroda ponovno su potvrdile svoju predanost sprječavanju nezakonite trgovine SALW-om, uključujući njegovo preusmjeravanje neovlaštenim primateljima, kao i svoje obveze sadržane u Akcijskom programu UN-a u vezi s procjenom zahtjeva za ovlaštenje za izvoz.

               (8)

               Dana 2. travnja 2013. Opća skupština Ujedinjenih naroda usvojila je tekst Ugovora o trgovini oružjem (ATT). Cilj Ugovora uspostava je najviših mogućih zajedničkih međunarodnih standarda za uređivanje ili poboljšanje uređivanja međunarodne trgovine konvencionalnim oružjem, sprječavanje i iskorjenjivanje nezakonite trgovine konvencionalnim oružjem te sprječavanje njegovog preusmjeravanja. Unija bi trebala podupirati sve države članice UN-a u provođenju učinkovitih kontrola prijenosa oružja kako bi se osiguralo da ATT, prilikom stupanja na snagu, bude što je više moguće učinkovit, posebno što se tiče provedbe njegovog članka 11.

               (9)

               Unija stoga želi financirati globalni mehanizam izvješćivanja o nezakonitom SALW-u i drugom nezakonitom konvencionalnom oružju i streljivu kako bi se smanjila opasnost nezakonite trgovine njima i na taj način doprinijelo postizanju gore opisanih ciljeva,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   S ciljem primjene strategije EU-a za SALW i promicanja mira i sigurnosti projektne aktivnosti koje će podržavati Unija ima sljedeće posebne ciljeve:

               —

               stvaranje dostupnog i korisniku prilagođenog globalnog sustava upravljanja informacijama o SALW-u i drugom konvencionalnom oružju i streljivu koje je preusmjereno ili koje je predmet trgovine („iTrace”) kako bi se tvorcima politika, stručnjacima za kontrolu konvencionalnog oružja i službenicima za kontrolu izvoza konvencionalnog oružja pružile relevantne informacije te kako bi im se omogućio razvoj učinkovitih strategija i projekata, utemeljenih na dokazima, protiv nezakonitog širenja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva,

               —

               provođenje terenskog istraživanja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva koje je u optjecaju u područjima koja su pogođena sukobima te učitavanje svih prikupljenih dokaza u sustav upravljanja informacijama,

               —

               centraliziranje postojeće dokumentacije koja se tiče te politike o prijenosima SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva u globalni sustav upravljanja informacijama, uključujući nacionalna izvješća o izvozu oružja, izvješća koje zemlje podnose Registru UN-a za konvencionalno oružje i Akcijskom programu UN-a o nezakonitoj trgovini SALW-om, tekstove nacionalnih, regionalnih i međunarodnih instrumenata te izvješća o prijenosima nezakonitog SALW-a i drugog nezakonitog konvencionalnog oružja i streljiva koja su prikupile skupine UN-a za praćenje sankcija, organizacije civilnog društva i međunarodni informativni mediji,

               —

               podizanje svijesti širenjem rezultata projekata, promicanje svrhe i dostupnih funkcija sustava iTrace za međunarodne i nacionalne tvorce politika, stručnjake za kontrolu konvencionalnog oružja i tijela koja izdaju dozvole za izvoz oružja te jačanje međunarodnog kapaciteta za praćenje nezakonitog širenja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva, kao i za pomoć tvorcima politika pri prepoznavanju prioritetnih područja za međunarodnu pomoć i suradnju te za smanjivanje opasnosti od preusmjeravanja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva. Inicijative za informiranje također su namijenjene koordinaciji dijeljenja informacija i stvaranju održivih partnerstava s pojedincima i organizacijama koji su u mogućnosti generirati informacije koje se mogu učitati u sustav iTrace,

               —

               osiguravanje izvješća o ključnim pitanjima politike, sastavljenih na temelju podataka generiranih tijekom istraga na terenu i predstavljenih u sustavu iTrace, o posebnim područjima koja zahtijevaju međunarodnu pažnju, uključujući glavne modele trgovine SALW-om i drugim konvencionalnim oružjem i streljivom te regionalnu raspodjelu oružja i streljiva koji su predmet trgovine.

         Unija financira ovaj projekt čiji je detaljan opis naveden u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   1.   Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („VP”) odgovoran je za provedbu ove Odluke.
   2.   Tehničku provedbu projekta iz članka 1. izvršava Conflict Armament Research Ltd. („CAR”).
   3.   CAR izvršava svoje zadatke pod odgovornošću VP-a. U tu svrhu VP sklapa potrebne dogovore s CAR-om.
   Članak 3.
   1.   Financijski referentni iznos za provedbu projekta iz članka 1. iznosi 2 320 000 EUR. Ukupni procijenjeni proračun za cjelokupni projekt iznosi 2 416 667 EUR i kroz sufinanciranje će ga osigurati CAR.
   2.   Izdacima koji se financiraju iz iznosa navedenog u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.
   3.   Komisija nadzire ispravnost upravljanja financijskim referentnim iznosom iz stavka 1. U tu svrhu, ona sklapa odgovarajući sporazum s CAR-om. Sporazumom se utvrđuje da CAR osigurava vidljivost doprinosa Unije u skladu s njegovom veličinom.
   4.   Komisija nastoji sklopiti sporazum iz stavka 3. u najkraćem mogućem roku nakon stupanja na snagu ove Odluke. Ona obavješćuje Vijeće o svim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja tog sporazuma.
   Članak 4.
   1.   VP izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih tromjesečnih izvješća koje priprema CAR. Ta izvješća predstavljaju temelj za evaluaciju koju provodi Vijeće.
   2.   Komisija izvješćuje o financijskim aspektima projekta iz članka 1.
   Članak 5.
   1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   2.   Ova Odluka prestaje važiti 24 mjeseca nakon datuma sklapanja sporazuma iz članka 3. stavka 3. Međutim, ona prestaje važiti šest mjeseci nakon datuma njezina stupanja na snagu ako se u tom razdoblju ne sklopi nikakav sporazum.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. PAVALKIS

      (1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

      PRILOG

         Globalni mehanizam izvješćivanja o SALW-u i drugom konvencionalnom oružju i streljivu iTrace

      1.   Kontekst i obrazloženje za potporu u okviru ZVSP-a

      1.1   Ova se Odluka temelji na uzastopnim odlukama Vijeća o borbi protiv destabilizirajućeg utjecaja preusmjeravanja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i trgovine njime. Nezakonito širenje SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva glavni je faktor koji potkopava stabilnost države i zaoštrava sukobe, što predstavlja ozbiljnu prijetnju miru i sigurnosti. Kako se navodi u strategiji EU-a za SALW, Afrika je i dalje kontinent najviše pogođen utjecajem unutarnjih sukoba koje dodatno otežava destabilizirajući priljev SALW-a. Sâm broj mirovnih operacija u Africi i embarga na oružje jasno prikazuje stupanj opasnosti koje nezakonito gomilanje i širenje SALW-a i drugog konvencionalnog oružja predstavlja afričkim državama. Druge regije svijeta, uključujući određene dijelove Latinske i Srednje Amerike, Srednje i Istočne Azije, Balkana i Bliskog istoka na sličan su način pogođene širenjem nezakonitog SALW-a i drugog nezakonitog konvencionalnog oružja.
      Međunarodnoj zajednici trenutačno nedostaje vitalnih kapaciteta za praćenje i utvrđivanje u području borbe protiv širenja nezakonitog SALW-a i drugog nezakonitog konvencionalnog oružja. To proizlazi iz triju povezanih faktora. Prvo, većina trgovine konvencionalnim oružjem odvija se kopnenim putem i u regijama pogođenim sukobima u kojima je praćenje na terenu rijetko. Drugo, postojeći kapaciteti za praćenje slabo su povezani jer skupine UN-a za praćenje sankcija, mirovne misije i nevladine organizacije djeluju relativno izolirano jedna od druge i dostupne informacije koje one pružaju su fragmentirane. Treće, ograničeno i nekoordinirano praćenje tvorcima politika ne uspijeva pružiti informacije potrebne za oblikovanje učinkovitih politika za suzbijanje širenja.
      Cilj ove Odluke omogućiti je tvorcima politika, stručnjacima za kontrolu oružja i službenicima za kontrolu izvoza oružja sustavno prikupljane, relevantne informacije koje će im omogućiti razvoj učinkovitih strategija, utemeljenih na dokazima, za suzbijanje nezakonitog širenja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i njihovog streljiva kako bi se poboljšala međunarodna i regionalna sigurnost. Ona će im stoga pružati potporu pri kombiniranju uspješne reaktivne strategije s odgovarajućim preventivnim djelovanjem kako bi se riješila nezakonita ponuda i potražnja te osigurala učinkovita kontrola konvencionalnog oružja u trećim zemljama.
      1.2   Ova Odluka predviđa stvaranje javno dostupnog internetskog sustava kojim će se pratiti nezakoniti SALW i drugo konvencionalno oružje i streljivo, prikazujući točno određene vrste oružja, dobavljače, vektore prijenosa i nezakonite primatelje („iTrace”). Usmjeren na regije pogođene sukobom, iTrace će služiti globalni mehanizam izvješćivanja koji će nacionalnim vladama omogućiti praćenje trgovine SALW-om i drugim konvencionalnim oružjem i streljivom i utvrđivanje slučajeva preusmjeravanja. To će biti prvi globalni mehanizam koji će sustavno pratiti trgovinu SALW-om i drugim konvencionalnim oružjem i streljivom te tako pomoći u određivanju odgovarajućih mjera za smanjenje opasnosti od njihova preusmjeravanja i trgovine njima. Čim Ugovor o trgovini oružjem (ATT) stupi na snagu, taj sustav će također pomoći u praćenju provedbe ATT-a, pružiti sveobuhvatne informacije za podršku pregleda provedbe ATT-a i ojačati kapacitet nacionalnih vlada za predviđanje učinka odluka o dozvolama za izvoz oružja.
      Ova Odluka predviđa prilagodbu naprednog softvera za upravljanje informacijama, razvoj internetskog portala koji se može u cijelosti pretraživati za geoprostorno kartiranje nezakonitih prijenosa oružja i programa za terenska istraživanja koji će u iTrace u stvarnom vremenu unositi dokaze o nezakonitim prijenosima oružja. Odluka predviđa i pregled i provjeru postojećih dokaza o trgovini oružjem koji će se učitati u iTrace.
      2.   Opći ciljevi

      Djelovanje opisano u nastavku pružit će podršku međunarodnoj zajednici u borbi protiv destabilizirajućeg učinka preusmjeravanja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva i trgovine njima. Tvorcima politika, stručnjacima za kontrolu oružja i službenicima za kontrolu izvoza oružja pružit će relevantne informacije koje će im omogućiti razvoj učinkovitih strategija, utemeljenih na dokazima, za suzbijanje nezakonitog širenja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva kako bi se poboljšala međunarodna i regionalna sigurnost. Točnije, djelovanje će omogućiti:

                  (a)

                  konkretne informacije o trgovini SALW-om i drugim konvencionalnim oružjem potrebne za učinkovitije praćenje provedbe Akcijskog programa UN-a o nezakonitoj trgovini SALW-om;

                  (b)

                  konkretne informacije za jačanje provedbe Međunarodnog instrumenta za praćenje;

                  (c)

                  konkretne informacije za praćenje glavnih ruta i subjekata uključenih u opskrbu SALW-om i drugim konvencionalnim oružjem i streljivom regija pogođenih sukobima ili međunarodnih terorističkih organizacija te za pružanje dokaza o skupinama i pojedincima uključenima u nezakonitu trgovinu, kao potpora nacionalnom pravnom postupku;

                  (d)

                  mogućnost poboljšanja suradnje između relevantnih misija i tijela UN-a te drugih međunarodnih organizacija u području praćenja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja te pružanja informacija izravno kao potpora postojećim mehanizmima za praćenje, uključujući Interpol iARMS;

                  (e)

                  relevantne informacije za određivanje prioritetnih područja za međunarodnu suradnju i pomoć u učinkovitoj borbi protiv preusmjeravanja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva i trgovine njima, kao što je financiranje projekata s obzirom na sigurnost zaliha i/ili upravljanje granicama;

                  (f)

                  mehanizam za pomoć pri praćenju provedbe ATT-a nakon njegovog stupanja na snagu, posebno za otkrivanje preusmjeravanja prenesenog konvencionalnog oružja, kao i za pomoć vladama pri procjeni opasnosti od preusmjeravanja prije izvoza konvencionalnog oružja, posebno opasnosti od preusmjeravanja unutar zemlje kupca ili ponovnog izvoza uz nepoželjne uvjete.

            3.   Dugoročna održivost i ishodi projekta

      Djelovanje će uspostaviti trajni okvir za stalno praćenje nezakonitog širenja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva. Očekuje se da će ponajprije poboljšati postojeće informacije povezane s oružjem i pružiti značajnu podršku ciljanom razvoju učinkovite kontrole konvencionalnog oružja i politika za kontrolu izvoza oružja. Točnije, projekt će:

                  (a)

                  razviti sustav upravljanja informacijama koji će osigurati dugoročno (najmanje 10 godina) prikupljanje i analizu podataka o nezakonitom konvencionalnom oružju;

                  (b)

                  omogućiti tvorcima politika i stručnjacima za kontrolu konvencionalnog oružja alat za određivanje učinkovitijih strategija i prioritetnih područja za pomoć i suradnju (na primjer određivanjem podregionalne i regionalne suradnje, koordinacije i mehanizama za razmjenu informacija koje je potrebno uspostaviti ili ojačati, utvrđivanjem nesigurnih nacionalnih zaliha, nezakonitih ruta prijenosa, slabih graničnih kontrola i nedovoljnih kapaciteta za kazneni progon);

                  (c)

                  imati ugrađenu fleksibilnost za generiranje informacija relevantnih za politiku, bez obzira na zahtjeve politike koji se brzo mijenjaju;

                  (d)

                  značajno povećati učinkovitost međunarodnih organizacija i pojedinaca za praćenje oružja osiguravajući mehanizam za dijeljenje informacija čije se područje primjene neprestano širi.

            4.   Opis djelovanja

      4.1   Projekt 1.: Stvaranje sustava iTrace, globalnog sustava upravljanja informacijama za praćenje oružja i internetskog portala za kartiranje
      4.1.1   Cilj projekta

      Projektom će se razviti potreban softver za obradu, potvrdu i kartiranje informacija o SALW-u i drugom konvencionalnom oružju i streljivu koje je preusmjereno ili koje je predmet trgovine. Sustav za upravljanje informacijama Dfuze, koji već upotrebljava nekoliko nacionalnih policijskih i obavještajnih službi, prilagodit će se za obradu informacija koje se odnose na oružje. Sustav također nudi analizu organizacijske mreže s ciljem praćenja aktivnosti trgovine oružjem terorističkih skupina i kriminalnih organizacija, uključujući financijske poveznice. Funkcije geoprostornog kartiranja sustava Dfuze iscrpno će se revidirati kako bi se u sustavu iTrace omogućili pretraživanje, pristup javnosti, internetski portal za kartiranje te povezane funkcije za preuzimanje sadržaja.
      4.1.2   Projektne aktivnosti

      U okviru ovog projekta provodit će se sljedeće aktivnosti:

                  (a)

                  nabava poslužiteljske, računalne i mrežne infrastrukture potrebne za djelovanje sustava iTrace, globalnog sustava upravljanja informacijama za praćenje SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva te internetskog portala za kartiranje;

                  (b)

                  nabava i revidiranje sustava za upravljanje informacijama Dfuze, osobito ponovna kategorizacija polja za unos podataka i stvaranje internetskog portala za kartiranje sustava iTrace.

            4.1.3   Rezultati projekta

      Projekt će:

                  (a)

                  svakom korisniku interneta dopustiti pregled određene lokacije, zemlje, regije ili kontinenta svijeta;

                  (b)

                  prepoznati i isporučiti vizualne dokaze o SALW-u i drugom konvencionalnom oružju i streljivu koje je preusmjereno ili koje je predmet trgovine na toj lokaciji, u toj zemlji, regiji ili na tom kontinentu;

                  (c)

                  ucrtavati datume prijenosa, rute nezakonite nabave i uključene preprodavače za bilo koji predmet (među tisućama njih) SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva kojima se trguje na internetskoj karti svijeta;

                  (d)

                  automatski pronalaziti slične slučajeve (SALW i drugo konvencionalno oružje ili streljivo sličnog tipa, zemlju proizvodnje ili seriju proizvodnje) i ucrtavati te stavke i njihove lokacije na internetsku kartu svijeta;

                  (e)

                  prepoznavati i kartirati poveznice među tipovima SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva koje je preusmjereno ili koje je predmet trgovine, ili među međunarodnim organizacijama koje se bave nezakonitom trgovinom;

                  (f)

                  sastavljati sveobuhvatna izvješća (na primjer stupanj preusmjeravanja u određenoj zemlji ili podrijetlo preusmjerenog konvencionalnog oružja) koja će se dostavljati u PDF formatu;

                  (g)

                  sadržavati, po zemlji i globalno, postojeću dokumentaciju o prijenosima SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva koja se tiče te politike, uključujući nacionalna izvješća o izvozu oružja, izvješća koje zemlje podnose Registru UN-a za konvencionalno oružje i Akcijskom programu UN-a o nezakonitoj trgovini SALW-om, tekstove nacionalnih, regionalnih i međunarodnih instrumenata te izvješća o prijenosima nezakonitog SALW-a i drugog nezakonitog konvencionalnog oružja i streljiva koja su prikupile skupine UN-a za praćenje sankcija, organizacije civilnog društva i međunarodni informativni mediji;

                  (h)

                  omogućiti jednostavno povezivanje na Interpol iARMS kojim se Interpolu omogućuje unakrsna usporedba oružja korištenog u zločinima u sustavu iARMS s informacijama generiranima u sustavu iTrace o oružju korištenom u sukobima;

                  (i)

                  sastavljati izvješća o procjeni rizika, unaprijed određenog formata, za potporu stručnjacima za kontrolu konvencionalnog oružja u prepoznavanju prioritetnih područja za napredak, pomoć i suradnju te za pomoć nacionalnim tijelima koja izdaju dozvole za izvoz oružja u prepoznavanju konkretnih rizika preusmjeravanja.

            4.1.4   Indikatori provedbe projekta

      Projektom će se uspostaviti besplatan internetski sustav kartiranja dostupan javnosti, bez ograničenja za potencijalne korisnike.
      4.1.5   Korisnici projekta

      Nakon popunjavanja (vidjeti odjeljke 4.2. i 4.3.), iTrace će pružiti sveobuhvatne informacije isključivo usmjerene, ali ne i ograničene na tvorce nacionalnih politika o kontroli oružja, agencije koje izdaju dozvole za izvoz oružja, regionalne i međunarodne organizacije (uključujući skupine UN-a za praćenje sankcija, mirovne misije UN-a, Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC), Ured Ujedinjenih naroda za razoružanje (UNODA) i Interpol), nevladine istraživačke organizacije (uključujući Međunarodni centar za konverziju u Bonnu (BICC), Skupinu za istraživanje i informacije o miru (GRIP), Međunarodni institut za mirovna istraživanja u Stockholmu (SIPRI) i Small Arms Survey), interesne organizacije (uključujući Amnesty International i Human Rights Watch) i međunarodne informativne medije.
      4.2   Projekt 2.: Istrage na terenu i retrospektivna istraživanja potrebna za popunjavanje sustava iTrace dokazima u vidu isprave, u stvarnom vremenu, o trgovini i preusmjeravanju SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva te drugim relevantnim informacijama.
      4.2.1   Cilj projekta

      Projektom će se provesti terensko istraživanje SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva koje je u optjecaju u područjima pogođenim sukobom. Projekt predstavlja pilot-projekt s ciljem potvrđivanja korisnosti sustava iTrace generiranjem najnovijih informacija o preusmjeravanju SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva te trgovini njime u zemljama rubnog subsaharskog područja. U okviru svog područja djelovanja obuhvatit će nekoliko zemalja od osobitog interesa za države članice EU-a, uključujući, primjerice, Srednjoafričku Republiku, Libiju, Mali, Niger, Južni Sudan, Sudan i Somaliju. Osim toga, projekt će provesti retrospektivna istraživanja za popunjavanje sustava iTrace provjerenim, postojećim informacijama o relevantnim prijenosima prikupljenima od organizacija, osim CAR-a.
      4.2.2   Projektne aktivnosti

      U okviru ovog projekta provodit će se sljedeće aktivnosti:

                  (a)

                  raspoređivanje kvalificiranih stručnjaka za oružje radi provođenja analize na terenu o nezakonitom SALW-u i drugom konvencionalnom oružju, streljivu i povezanom materijalu dobivenom iz oružanih sukoba u državama rubnog subsaharskog područja;

                  (b)

                  analiza, pregled i provjera dokumentiranih dokaza o nezakonitom SALW-u i drugom nezakonitom oružju,streljivu i njihovim korisnicima, uključujući, između ostalog fotografije oružja, njihovih sastavnica te unutarnjih i vanjskih oznaka, ambalažu, povezanu prijevoznu dokumentaciju i rezultate istraživanja na terenu (korisnici, roba i rute prijenosa);

                  (c)

                  pregled i provjera nedavnih povijesnih dokaza o relevantnim prijenosima SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva koje su prikupile organizacije osim CAR-a, uključujući izvješća skupina UN-a za praćenje sankcija, organizacija civilnog društva i međunarodnih informativnih medija;

                  (d)

                  učitavanje svih prikupljenih i pregledanih dokaza u iTrace, sustav upravljanja informacijama i internetski portal za kartiranje;

                  (e)

                  prepoznavanje i pomoć lokalnim partnerima u osiguravanju stalne zbirke podataka za potporu sustavu iTrace tijekom trajanja predloženog djelovanja i nadalje;

                  (f)

                  veza s vladama EU-a radi određivanja nacionalnih točaka za kontakt i mehanizma koordinacije s ciljem razjašnjavanja područja primjene istraga CAR-a te razrješenja mogućih sukoba interesa prije provođenja svojih istraga.

            Projekt će se provoditi postupno tijekom punog dvogodišnjeg razdoblja trajanja projekta iTrace.
      4.2.3   Rezultati projekta

      Projekt će:

                  (a)

                  dokumentirati, in situ, fizičke dokaze preusmjeravanja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva ili trgovine njime u regijama pogođenima sukobom na rubu subsaharskog područja;

                  (b)

                  provjeravati i razraditi slučajeve nezakonite trgovine prema dokazima koje su prikupili CAR i organizacije među koje se ne ubraja CAR o SALW-u i drugom konvencionalnom oružju i streljivu koje je preusmjereno ili koje je predmet trgovine diljem svih regija;

                  (c)

                  pružiti konkretne vizualne dokaze o SALW-u i drugom konvencionalnom oružju koje je preusmjereno ili koje je predmet trgovine, uključujući fotografije predmeta, serijske brojeve, tvorničke oznake, kutije, popise pakiranja, prijevozne dokumente i potvrdu krajnjeg korisnika;

                  (d)

                  sastavljati pisana izvješća o nezakonitim aktivnostima, uključujući rute trgovine, sudionike uključene u preusmjeravanje ili nezakonit prijenos te procjenu čimbenika koji tome doprinose (uključujući neučinkovito upravljanje zalihama i njihovu sigurnost te ciljane mreže nezakonite nabave koje koordinira država);

                  (e)

                  učitati spomenute dokaze u sustav upravljanja informacijama iTrace i internetski portal za kartiranje za cjelovito objavljivanje informacija.

            4.2.4   Indikatori provedbe projekta

      Do 30 raspoređivanja na terenu (uključujući prošireno raspoređivanje prema potrebi) tijekom dvogodišnjeg razdoblja radi generiranja dokaza koji se učitavaju u sustav upravljanja informacijama i internetski portal za kartiranje iTrace.
      4.2.5   Korisnici projekta

      Za cjeloviti popis korisnika koji je jednak za sve projekte navedene u ovoj Odluci pogledati odjeljak 4.1.5.
      4.3   Projekt 3.: Informiranje dionika i međunarodna suradnja
      4.3.1   Cilj projekta

      Projekt će međunarodnim i nacionalnim tvorcima politika, stručnjacima za kontrolu konvencionalnog oružja i tijelima koja izdaju dozvole za izvor oružja ukazati na prednosti sustava iTrace. Inicijative za informiranje također su namijenjene koordinaciji dijeljenja informacija i stvaranju održivih partnerstava s pojedincima i organizacijama koji su u mogućnosti generirati informacije koje se mogu učitati u sustav iTrace.
      4.3.2   Projektne aktivnosti

      U okviru ovog projekta provodit će se sljedeće aktivnosti:

                  (a)

                  Prezentacije od strane osoblja CAR-a u na dvjema konferencijama u Bruxellesu. Prezentacije od strane osoblja bit će namijenjene predstavljanju sustava iTrace s naglaskom na 1. njegove konkretne prednosti u pomaganju praćenja provedbe Akcijskog programa UN-a i ATT-a; 2. njegovu korisnost u prepoznavanju prioritetnih područja za međunarodnu pomoć i suradnju; i 3. njegovu korisnost kao mehanizma za profiliranje procjene rizika za tijela koja izdaju dozvole za izvoz oružja;

                  (b)

                  Prezentacije od strane osoblja CAR-a na nizu međunarodnih konferencija (EU, UN, OSCE i regionalne organizacije, uključujući Afričku uniju, Gospodarsku zajednicu zapadnoafričkih zemalja (ECOWAS) i Regionalni centar za malokalibarsko oružje u području Velikih jezera, Roga Afrike i Graničnih država (RECSA)). Prezentacije od strane osoblja bit će namijenjene predstavljanju sustava iTrace tvorcima politika, poticanju i razvijanju održivih partnerstava s pojedincima i organizatorima koji su u mogućnosti generirati informacije koje se mogu učitati u sustav iTrace, kao i potpori tvorcima politika u prepoznavanju prioritetnih područja za međunarodnu pomoć i suradnju.

            Projekt će se provoditi postupno tijekom punog dvogodišnjeg razdoblja trajanja projekta iTrace.
      4.3.3   Rezultati projekta

      Projekt će:

                  (a)

                  promicati korisnost sustava iTrace kod nacionalnih i međunarodnih tvoraca politika koji rade na provedbi sporazumâ o kontroli SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i izvoza oružja (Akcijski program UN-a i ATT) te ocjenjivati njihovu provedbu;

                  (b)

                  pružiti odgovarajuće informacije s ciljem potpore tvorcima politika i stručnjacima za kontrolu konvencionalnog oružja u prepoznavanju prioritetnih područja za međunarodnu pomoć i suradnju te u osmišljavanju učinkovitih strategija za suzbijanje širenja;

                  (c)

                  pružiti iscrpne informacije o sustavu iTrace i njegovoj korisnosti pri procjeni rizika tijelima koja izdaju dozvole za izvoz oružja, uz omogućavanje kanala za povratne informacije i poboljšanje sustava;

                  (d)

                  stvarati daljnju mrežu sve veće skupine stručnjaka za kontrolu SALW-a i drugog konvencionalnog oružja koja sudjeluje u provođenju in situ istraga o preusmjeravanju i trgovini konvencionalnim oružjem i streljivom;

                  (e)

                  poboljšati prepoznatljivost praćenja SALW-a i drugog konvencionalnog oružja i streljiva kao načina potpore u praćenju provedbe Akcijskog programa UN-a, ATT-a i drugih međunarodnih te regionalnih instrumenata za kontrolu oružja i kontrolu izvoza oružja.

            4.3.4   Indikatori provedbe projekta

      Osoblje CAR-a sudjelovat će na do 12 konferencija, od kojih će dvije uključivati konferencije koje će se održati u Bruxellesu. Sve konferencije uključivat će prezentacije sustava iTrace. Dnevni red konferencija i kratki sažeci bit će uključeni u završno izvješće.
      4.3.5   Korisnici projekta

      Za cjeloviti popis korisnika koji je jednak za sve projekte navedene u ovoj Odluci pogledati odjeljak 4.1.5.
      4.4   Projekt 4.: Izvješća o politici u sustavu iTrace
      4.4.1   Cilj projekta

      Projekt će omogućiti izvješća o ključnim pitanjima politike, prikupljena iz podataka generiranih tijekom istraga na terenu i predstavljenih u sustavu iTrace. Namjena izvješća bit će isticanje određenih područja od međunarodnog značaja, uključujući glavne modele trgovine SALW-om i drugim konvencionalnim oružjem i streljivom, regionalnu raspodjelu oružja i streljiva koji su predmet trgovine te prioritetna područja za međunarodnu pozornost.
      4.4.2   Projektne aktivnosti

      Iscrpna analiza koja rezultira prikupljanjem, pregledom, uređivanjem i objavljivanjem četiriju izvješća o politici u sustavu iTrace.
      4.4.3   Rezultati projekta

      Projekt će:

                  (a)

                  proizvesti četiri izvješća, od kojih će se svaki ticati zasebnog pitanja od međunarodnog značaja;

                  (b)

                  osigurati raspodjelu izvješća o politici u sustavu iTrace svim državama članicama EU-a;

                  (c)

                  osmisliti ciljanu strategiju informiranja za osiguravanje globalne pokrivenosti;

                  (d)

                  održati vidljivost djelovanja u području politike i međunarodnih medija putem, između ostalog, predstavljanja aktualnih informacija o nezakonitom oružju; pružiti analizu, relevantnu za politiku, procesâ kontrole oružja u tijeku i sastavljanja izvješća s ciljem privlačenja što više interesa međunarodnih informativnih medija.

            4.4.4   Indikatori provedbe projekta

      Četiri izvješća o politici u sustavu iTrace sastavljena tijekom trajanja predloženog djelovanja i raspodijeljena na globalnoj razini.
      4.4.5   Korisnici projekta

      Za cjeloviti popis korisnika koji je jednak za sve projekte navedene u ovoj Odluci pogledati odjeljak 4.1.5.
      5.   Lokacije

      Lokacija za Projekt 1. bit će Ujedinjena Kraljevina. Projektom se priznaje da se potrebni rezultati istraga na terenu ne mogu duplicirati na daljinu i za Projekt 2. bit će potrebno opsežno raspoređivanje stručnjaka za konvencionalno oružje u zemlje rubnog subsaharskog područja. Procjena tog raspoređivanja provodit će se za svaki slučaj posebno, s obzirom na sigurnost, pristup i dostupnost informacija. CAR je već uspostavio kontakte ili ima projekte u tijeku u nizu predmetnih država rubnog subsaharskog područja. Projekt 3. provodit će se na međunarodnim konferencijama diljem svijeta radi osiguranja maksimalne vidljivosti projekta. Prikupljanje za Projekt 4. provodit će se u Ujedinjenoj Kraljevini.
      6.   Trajanje

      Ukupno trajanje kombiniranih projekata procjenjuje se na 24 mjeseca.
      7.   Provedbeni subjekt i vidljivost djelovanja EU-a

      7.1   Tehnička provedba ove Odluke povjerit će se CAR-u. CAR će izvršavati svoju zadaću pod odgovornošću VP-a.
      Istaknuvši se u sve većoj mreži istražitelja oružja, CAR prednjači u prepoznavanju i praćenju konvencionalnog oružja i streljiva od 2006. To je jedina organizacija izvan sustava UN-a koja se u cijelosti bavi isključivo prepoznavanjem i praćenjem konvencionalnog oružja, streljiva i povezanog materijala, na terenu, u oružanim sukobima današnjice, i njezino operativno područje primjene daleko nadilazi polja djelovanja skupina UN-a za praćenje koje su usredotočene samo na države pod sankcijama.
      Isto tako, njezino je djelovanje specijaliziranije od djelovanja postojećih nevladinih organizacija za kontrolu oružja, kao što su BICC, GRIP, SIPRI i Small Arms Survey (SAS). Uspostavljen u suradnji (1) sa spomenutim organizacijama, CAR popunjava značajnu prazninu u njihovim aktivnostima istraživanja i analize. Razlog tome je taj što su često usredotočene na prikupljanje podataka istraživanja na makrorazini (analiza statistike trgovine i generiranje informacija o trgovini od trećih osoba) ili rad na „srednjoj razini” u određenim zemljama (često uključujući ispitivanja o oružanom nasilju čiji naglasak nije na oružju per se).
      Za razliku od tih organizacija, CAR je isključivo usredotočen na prepoznavanje i praćenje oružja na terenu. Taj pristup pojedinačnog proučavanja svakog slučaja i tehnička mogućnost koja je potrebna za njegovu provedbu ključni su za sveobuhvatno kartiranje preusmjeravanja konvencionalnog oružja u zemlje zahvaćene sukobom i unutar tih zemalja, što trenutačno međunarodna zajednica ne prati u dovoljnoj mjeri. Da bi to ostvario, CAR šalje male timove istražitelja, s 10 ili više godina stručnog iskustva u sferi oružja, u područja pogođena sukobom radi istraživanja i dokumentiranja nezakonitog oružja in situ. CAR isto tako radi na potpori, koordinaciji i provjeri istraga koje provode UN-ovi promatrači sankcija, osoblje misija UN-a, novinari te neovisni istraživači koji rade na terenu.
      Te glavne kompetencije jedini su način generiranja detaljnih informacija koje se odnose na oružje za popunjavanje globalnog sustava za izvješćivanje o nezakonitom SALW-u i drugom konvencionalnom oružju kakav je iTrace.
      7.2   Vidljivost djelovanja EU-a
      CAR poduzima odgovarajuće mjere kako bi dao publicitet činjenici da Europska unija financira djelovanje. Takve će se mjere provoditi u skladu s Priručnikom za komunikaciju i vidljivost vanjskog djelovanja EU-a koji utvrđuje i objavljuje Europska komisija.
      CAR će stoga osigurati vidljivost doprinosa Unije primjerenim brendiranjem i oglašavanjem, isticanjem uloge Unije, osiguravanjem transparentnosti njezina djelovanja i podizanjem svijesti o razlozima za Odluku, kao i o potpori Unije za Odluku te rezultatima te potpore. Materijal koji će nastati kao rezultat projekta istaknut će zastavu Unije na vidljivom mjestu u skladu sa smjernicama Unije za pravilnu upotrebu i umnožavanje zastave.
      8.   Izvješćivanje

      CAR će stoga pripremati redovita tromjesečna izvješća.

         (1)  CAR se podrobno savjetovao s BICC-om, GRIP-om, SAS-om i SIPRI-jem tijekom konceptualnog osmišljavanja projekta iTrace. Sve četiri organizacije navode (a) da nemaju tehničke mogućnosti za provođenje ovakve vrste projekta; (b) da bi, kada bi to učinile, to značilo radikalnu reviziju njihovih planova istraživanja i zapošljavanje stručnog osoblja te; (c) da bi iTrace uvelike doprinio njihovu istraživanju jer bi pružio komponentu za kartiranje na terenu „koja nedostaje” za nadopunjavanje postojećih pristupa praćenja trgovine oružjem „na daljinu”.