title: Odluka Komisije (EU) 2016/1092 оd 15. ožujka 2016. o državnoj potpori SA.38644 2014/C (ex 2014/NN) koju je Francuska provela u korist društava FagorBrandt i Groupe Brandt (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 1549) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  6.7.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 180/35

            ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1092
      оd 15. ožujka 2016.
      o državnoj potpori SA.38644 2014/C (ex 2014/NN) koju je Francuska provela u korist društava FagorBrandt i Groupe Brandt

            (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 1549)

      (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)
      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
      uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
      nakon pozivanja zainteresiranih strana da u skladu s navedenim člancima (1) dostave svoje primjedbe te uzimajući u obzir njihove primjedbe,
      budući da:
      1.   POSTUPAK

                  (1)

                  Nakon što su 26. studenoga 2013. u tisku objavljeni razni članci o mogućoj intervenciji Francuske u korist društva FagorBrandt SAS (dalje u tekstu: „FagorBrandt”), Komisija je Francuskoj poslala zahtjev za informacije. Francuska je dopisom od 13. prosinca 2013. odgovorila da je društvu FagorBrandt u prosincu 2013. u jednom obroku isplaćen zajam Fonda za gospodarski i socijalni razvoj (Fonds de développement économique et social, dalje u tekstu: „FDES”) od 10 milijuna EUR.

                  (2)

                  Novi zahtjev za informacije poslan je 4. travnja 2014. na koji je Francuska odgovorila dopisima od 15. i 28. travnja te 13. svibnja 2014. Taj je zahtjev dopunjen zahtjevom od 27. lipnja 2014. na koji je Francuska odgovorila 10. srpnja 2014.

                  (3)

                  Na prijedlog Komisije 9. srpnja 2014. održan je sastanak s francuskim tijelima.

                  (4)

                  Budući da je zajam isplaćen prije 31. prosinca 2013., Komisija je tu mjeru upisala u registar neprijavljenih potpora.

                  (5)

                  Komisija je dopisom od 16. rujna 2014. obavijestila Francusku o svojoj odluci o pokretanju postupka predviđenog člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu te potpore (dalje u tekstu: „formalni istražni postupak”). Komisija je 24. listopada 2014. zaprimila opaske Francuske.

                  (6)

                  Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
                      (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere.

                  (7)

                  Komisija je zaprimila primjedbe na tu temu od jedne zainteresirane strane. Proslijedila ih je Francuskoj i time joj pružila mogućnost da ih komentira te je njezine opaske zaprimila dopisom od 26. veljače 2015.

                  (8)

                  Komisija je 18. studenoga 2014. i 26. veljače 2015. Francuskoj uputila zahtjeve za informacije, na koje je ona odgovorila 17. prosinca 2014. odnosno 6. ožujka 2015.

                  (9)

                  Sastanak između francuskih tijela i Komisije održao se 12. studenoga 2015. Francuska je 1. ožujka 2016. Komisiji dostavila dodatne informacije.

            2.   OKOLNOSTI

      2.1.   Korisnici i kronologija događaja

                  (10)

                  Društvo FagorBrandt bavilo se proizvodnjom električnih kućanskih uređaja, njihovim stavljanjem na tržište i popravcima, kupnjom i prodajom rezervnih dijelova za električne kućanske uređaje i sve električne i elektromehaničke uređaje ili opremu. Društvo je 2013. u Francuskoj imalo oko 1 800 zaposlenika u četirima industrijskim postrojenjima.

                  (11)

                  Presudom Trgovačkog suda u Nanterreu od 7. studenoga 2013. pokrenut je predstečajni postupak nad društvom FagorBrandt.

                  (12)

                  Nakon pokretanja predstečajnog postupka predstečajni upravitelj utvrdio je da predviđanja novčanih tokova, koja je 12. studenoga 2013. provjerio ured Ernst&Young Advisory, ukazuju na to da će se predmetno društvo od siječnja 2014. suočiti s manjkom novčanog toka od oko […] (*) milijuna EUR, unatoč knjizi narudžbi od oko [50 – 100] milijuna EUR. Ponovna uspostava dijela djelatnosti društva FagorBrandt omogućila je stvaranje pozitivnog novčanog toka, a tako i financiranje nastavka djelatnosti do ožujka 2014., što je dovelo do odgode konačnog datuma za podnošenje ponuda za preuzimanje.

                  (13)

                  Predstečajni se upravitelj od 12. studenoga 2013. obratio bankama Thémis i […], koje su specijalizirane za financiranje poduzetnika u predstečajnom postupku, u svrhu dobivanja zajmova u iznosu od 10 milijuna EUR. Banka Thémis pristala je 17. studenoga 2013. dodijeliti društvu FagorBrandt zajam od 5 milijuna EUR, pod uvjetom da banka […] pristane na iste uvjete i da Francuska društvu FagorBrandt dodijeli zajam istog iznosa. Banka […] odbila je 18. studenoga 2013. dodijeliti zajam od 5 milijuna EUR jer su predložena jamstva bila nedovoljna, osobito založno pravo na zalihe rezervnih dijelova. Predstečajni upravitelj zatražio je zajam od treće financijske ustanove, banke […], koja ga je 19. studenoga 2013. odbila dodijeliti. Budući da banka Thémis nije htjela dodijeliti više od 5 milijuna EUR, predstečajni upravitelj obratio se Međuministarskom odboru za restrukturiranje industrije (Comité Interministériel pour la Restructuration Industrielle).

                  (14)

                  Istodobno, presudom Trgovačkog suda u Nanterreu od 21. studenoga 2013. društvo FagorBrandt od bankovnog je konzorcija (3) dobilo restrukturiranje financiranja od [20–50] milijuna EUR. Bilo je ovlašteno i vjerovnicima sa založnim pravom na zalihama gotovih proizvoda isplaćivati iznos u visini od 50 % vrijednosti robe u trenutku njezina stavljanja na tržište i posuđivati do najviše 15 milijuna EUR, uz dodjelu instrumenata osiguranja i prava prvenstva iz članka L. 622-17 Trgovačkog zakonika (4). Taj je najviši iznos od 15 milijuna EUR odobren s obzirom na poduzetnikovu sposobnost povrata koju je u svojem stručnom izvješću procijenio ured Ernst&Young Advisory.

                  (15)

                  Zato su društvu FagorBrand dodijeljena dva zajma: zajam banke Thémis od 5 milijuna EUR u obliku sezonskog kredita (5) i zajam FDES-a od 10 milijuna EUR.

                  (16)

                  Zajam FDES-a odobren je društvu FagorBrandt 28. studenoga 2013. u okviru sporazuma od istoga dana. Uvjeti tog zajma opisani su u odjeljku 2.2.

                  (17)

                  Nakon dodjele tih zajmova, grupa Cevital, koja djeluje u poljoprivredno-prehrambenom, uslužnom, industrijskom i distribucijskom sektoru, prvotnu je ponudu za preuzimanje podnijela 17. siječnja 2014. Grupa Cevital imala je 2013. više od 13 000 zaposlenika te je ostvarila konsolidirani prihod od 2,4 milijarde EUR. Njezin plan preuzimanja odnosio se na stjecanje imovine društva FagorBrandt posredstvom društva Exagon, društva kćeri grupe Cevital, osnivanjem novog društva, Groupe Brandt. Prvotnom je ponudom bio predviđen financijski ulog grupe Cevital od [20–50] milijuna EUR uz otvaranje kratkoročne kreditne linije i dobivanje srednjoročne ili dugoročne kreditne linije bez intervencije Francuske i banaka.

                  (18)

                  Zatim je grupa Cevital podnijela više uzastopnih ponuda za preuzimanje dok 8. travnja 2014. nije podnijela obvezujuću ponudu, koju je Trgovački sud u Nanterreu odobrio presudom od 15. travnja 2014.

                  (19)

                  Financiranje potrebno za otkup imovine društva FagorBrandt i za preuzimanje poslovanja iznosilo je 207,5 milijuna EUR, a bilo je raspoređeno na sljedeći način:

                              (a)

                              doprinos grupe Cevital društvu Groupe Brandt (6) od [20–60] milijuna EUR (7);

                              (b)

                              doprinos banaka Natixis i Société Générale u ukupnom iznosu od [90–150] milijuna EUR u obliku kratkoročnih zajmova (ugovor o otkupu potraživanja od [20 – 60] milijuna EUR i kredit od [10–20] milijuna EUR osiguran zalihama gotovih proizvoda) i srednjoročnih zajmova od kojih svaki iznosi [10–20] milijuna EUR (vidjeti odjeljak 2.2.);

                              (c)

                              zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR u korist društva Groupe Brandt, raspodijeljen na tri tranše od kojih tranša A iznosi 11,2 milijuna EUR, tranša B 23,8 milijuna EUR i tranša C 12,5 milijuna EUR (vidjeti odjeljak 2.3.).

                  (20)

                  Obveza grupe Cevital bila je uvjetovana dobivanjem financiranja potrebnih za provedbu plana preuzimanja.

                  (21)

                  Presudom od 15. travnja 2014. Trgovački sud u Nanterreu naložio je prodaju po cijeni od 550 000 EUR većinskog dijela imovine društva FagorBrandt u korist grupe Cevital i njezina društva kćeri Exagon. Ta je imovina objedinjena u okviru društva Groupe Brandt. Presudom je i za preostali dio naložena prodaja po cijeni od 150 002 EUR djelatnosti podugovaranja prerade plastike, općeg održavanja, rukovanja alatima i mjeriteljstva koje se provode u postrojenju Aizenay društva FagorBrandt u korist društva Variance Technologies te ustupanje djelatnosti i imovine povezane s postrojenjem društva FagorBrandt u Roche-sur-Yonu u korist g. Pierrea Julliena po cijeni od 1,50 EUR, ne uključujući zalihe.

            2.2.   Opis zajmova čiji je korisnik društvo FagorBrandt

                  (22)

                     Zajam FDES-a. Francuska je posredstvom FDES-a društvu FagorBrandt dodijelila zajam od 10 milijuna EUR. Dodjela tog zajma postala je službena odlukom ministra gospodarstva i financija od 28. studenoga 2013.

                  (23)

                  Stopa tog zajma utvrđena je prema stopi Eonia + [300 – 600] baznih bodova.

                  (24)

                  Zajam se dijeli na dvije tranše:

                              (a)

                              amortizirajuća tranša A od 5 milijuna EUR osigurana istim instrumentima osiguranja kao i zajam banke Thémis i

                              (b)

                              tranša B od 5 milijuna EUR in fine amortizirajuća krajem ožujka 2014. koja je osigurana:

                                          —

                                          založnim pravom prvog reda na zalihe rezervnih dijelova, bez predaje u posjed, i založnim pravom na potraživanje povrata, koje drži kod Eurofactora na temelju založnog računa, jednako tako prvog reda, i to pari passu s tranšom A i bankom Thémis za njezin zajam od 5 milijuna EUR,

                                          —

                                          založnim pravom drugog reda na prihod od prodaje nekretnine u Lyonu koja je predmet kupoprodajnog predugovora u iznosu od [10–20] milijuna EUR.

                  (25)

                     Zajam banke Thémis. Zajam banke Thémis od 5 milijuna EUR upisan je pod sljedećim uvjetima:

                              (a)

                              stopa koja odgovara stopi Eonia + [300–600] baznih bodova;

                              (b)

                              linearna mjesečna amortizacija s povratom 1 milijuna EUR krajem prosinca 2013., 1 milijuna EUR krajem siječnja 2014., 1 milijuna EUR krajem veljače 2014. i 2 milijuna EUR krajem ožujka 2014.;

                              (c)

                              jamstvo koje se sastoji od prava prvenstva predviđenog člankom L. 622-17 Trgovačkog zakonika i od:

                                          i.

                                          založnog prava na zalihe gotovih proizvoda s predajom u posjed za zalihe od najmanje 5 milijuna EUR do kraja prosinca 2013., 4 milijuna EUR od kraja veljače 2014. i 3 milijuna EUR do kraja ožujka 2014.;

                                          ii.

                                          založnog prava na zalihe rezervnih dijelova (bruto vrijednosti od [10–20] milijuna EUR) bez predaje u posjed;

                                          iii.

                                          založnog prava prvog reda na založnom računu Eurofactora.

                     Grafikon 1.

                     Usporedba zajma FDES-a od 10 milijuna EUR sa zajmom banke Thémis

                     Izvor: Komisija

                  (26)

                  Zajam FDES-a društvu FagorBrandt dodijelila je banka Natixis u ime Francuske u okviru sporazuma od 28. studenoga 2013.

                  (27)

                  Tranša A zajma u cijelosti je vraćena u skladu s dospijećima iz ugovora o zajmu, odnosno 31. prosinca 2013., 31. siječnja 2014., 28. veljače 2014. i preostali dio 31. ožujka 2014.

                  (28)

                  Tranšu B trebalo je vratiti najkasnije 31. ožujka 2014. jednokratnom uplatom od 5 milijuna EUR. Predstečajni je upravitelj dopisom od 27. ožujka 2014. tražio odgodu plaćanja tranše B do 30. travnja 2014. jer bi to plaćanje krajem ožujka 2014. dovelo do negativnog novčanog toka od [0–5] milijuna EUR. Prema mišljenju predstečajnog upravitelja ta bi situacija dovela do izricanja prisilne likvidacije poduzetnika. Francuska je pristala na odgodu naplate tog dospijeća za mjesec dana, odnosno do 30. travnja 2014. Francuska je potvrdila da je preostali dio zajma, odnosno 3,5 milijuna EUR, vraćen 25. travnja 2014.

            2.3.   Opis zajmova čiji je korisnik društvo Groupe Brandt

                  (29)

                     Zajam FDES-a. Francuska je posredstvom FDES-a društvu Groupe Brandt dodijelila zajam od 47,5 milijuna EUR. Dodjela tog zajma postala je službena odlukom ministra gospodarstva i financija od 10. travnja 2014. koja je potpisana 24. travnja 2014. Taj je zajam trebalo upotrijebiti za zadovoljavanje potreba novčanog toka i financiranje preuzete imovine.

                  (30)

                  Sastoji se od tri tranše od kojih prva iznosi 11,2 milijuna EUR (tranša A), druga 23,8 milijuna EUR (tranša B), a treća 12,5 milijuna EUR (tranša C). Zajam je potrebno vratiti pod sljedećim uvjetima: tranšu A 31. listopada 2015.; tranšu B u 14 jednakih tromjesečnih obroka, od kojih prvi treba dospjeti 31. siječnja 2015., a posljednji 30. travnja 2018.; tranšu C u tri jednaka obroka: 30. travnja 2015., 30. travnja 2016. i 30. travnja 2017.

                  (31)

                  Primijenjena je kamatna stopa Euribor, koja je u slučaju tranše A uvećana za 3 % godišnje, u slučaju tranše B za 3,5 % godišnje, a u slučaju tranše C za 4,25 % godišnje.

                  (32)

                  Tranše B i C zajma, ukupnog iznosa od 36,3 milijuna EUR, plaćene su 28. travnja 2014. Tranša A od 11,2 milijuna EUR plaćena je 4. srpnja 2014.

                  (33)

                     Zajmovi banaka Natixis i Société Générale. Banke Natixis i Société Générale dodijelile su svaka zajam od [5–10] milijuna EUR. Svaki se od tih zajmova sastoji od dvije tranše: tranše A od [1–5] milijuna EUR i tranše B od [3 – 6] milijuna EUR. Uvjeti tog financiranja jednaki su onima primijenjenima na tranše A i B zajma FDES-a.

                     Grafikon 2.

                     Sastav triju zajmova koje su dodijelili FDES, Société générale i Natixis

                  […]

                     Izvor: Komisija

                  (34)

                  Prema tvrdnjama Francuske, zajam FDES-a osiguran je instrumentima osiguranja u ukupnom iznosu od 150 milijuna EUR. Francuska raspolaže instrumentima osiguranja koja joj je odobrilo društvo zajmoprimac Groupe Brandt (založno pravo na računima vrijednosnih papira društva Brandt France, založno pravo na predujmovima društva Groupe Brandt) i instrumentima osiguranja koja joj je odobrilo društvo Exagon (jamstvo društva Exagon, založno pravo na računima vrijednosnih papira društva Groupe Brandt, založno pravo na predujmove društva Exagon). Zajam FDES-a jednako je tako osiguran sljedećim pokrićima: založnim pravom na žigovima i patentima, založnim pravom na ugovoru o licenciji od […], založnim pravom na budućim dividendama koje će od 2017. isplaćivati […] i hipotekama na nekretninama u Cergyju, Orléansu i Vendômeu. Svim tim instrumentima osiguranja jamči se doprinos banaka Société Générale i Natixis. Instrumenti osiguranja tranši A i B triju srednjoročnih zajmova prvog su reda, pari passu s instrumentima osiguranja privatnih ulagača, a drugog reda u pogledu tranše C zajma FDES-a. U zamjenu, povrat tranše C traje kraće, naknada je veća, a prvo je dospijeće prioritetno u slučaju prijevremena povrata.

                  (35)

                  Tranšu A potrebno je vratiti 31. listopada 2015. Tranšu B potrebno je vratiti do 30. travnja 2018. Naposljetku, tranša C vraća se po tri dospijeća: 2015., 2016. i 2017.

            2.4.   Otpis poreznih i socijalnih dugova

                  (36)

                  Francuska je u bilješci od 28. travnja 2014. ukratko navela mogući otpis 3 milijuna EUR socijalnih i poreznih obveza koje joj duguje društvo FagorBrandt.

            3.   OCJENA FRANCUSKE PRIJE ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

                  (37)

                  U pogledu zajmova FDES-a, Francuska je smatrala da je prvi zajam FDES-a dodijeljen pod tržišnim uvjetima, pri čemu se kao referenca primijenio zajam koji je dodijelila privatna kreditna institucija. Osobito se oslanjala na istodobnost i uvjete zajma banke Thémis. U pogledu drugog zajma FDES-a, Francuska je smatrala da je bio dodijeljen pod tržišnim uvjetima, osobito u pogledu pouzdanosti poslovnog plana grupe Cevital, važnosti zajedničkih ulaganja privatnih sudionika na tržištu, primijenjenih stopa i vrijednosti instrumenata osiguranja koji služe kao jamstvo.

                  (38)

                  Francuska je smatrala da se mogući otpis socijalnih i poreznih dugova u vrijednosti od 3 milijuna EUR odnosi na društvo FagorBrandt i njezina društva kćeri. Taj je iznos predstavljao dug nastao za vrijeme stečajnog postupka koji se u okviru likvidacije trebao riješiti na isti način kao i ostali dugovi društva, neovisno o djelatnosti preuzimatelja.

            4.   SUMNJE ISTAKNUTE U ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA

                  (39)

                  Komisija je 16. rujna 2014. pokrenula formalni istražni postupak.

                  (40)

                  U odluci o pokretanju postupka Komisija je iznijela sumnje u pogledu kvalifikacije ispitanih mjera i eventualne spojivosti s pravilima primjenjivima u području državnih potpora u korist poduzetnika u teškoćama (8).

            4.1.   Klasifikacija kao državne potpore

                  (41)

                  U pogledu oba zajma FDES-a, Komisija je preispitala postojanje gospodarske prednosti i, ako postoji, njezin iznos.

            4.1.1.   Zajam FDES-a od 10 milijuna EUR

                  (42)

                  Kada je riječ o dodjeli prvog zajma FDES-a, Komisija je primijetila da je samo tranša A tog zajma bila osigurana istim instrumentima osiguranja kao i zajam koji je dodijelila banka Thémis. Komisija je stoga napomenula da tranša B nije bila osigurana istim instrumentima osiguranja iako je kamatna stopa bila jednaka. Nadalje, iz informacija koje je dostavila Francuska proizlazi da se privatni zajmodavac pristao obvezati na samo 5 milijuna EUR. Prema tome, činilo se da se tranšom B zajma FDES-a i povezanim rizicima kojima se izložila Francuska dodijelila prednost društvu FagorBrandt jer je više privatnih vjerovnika, iako su specijalizirani za financiranje poduzetnika koji su predmet stečajnih postupaka, odbilo pod danim uvjetima dodijeliti društvu FagorBrandt financiranje veće od 5 milijuna EUR te su smatrali da su povezana jamstva bila nedovoljna u odnosu na rizike. Budući da je tranša B zajma bila osigurana nižim instrumentima osiguranja, njome je FDES bio izložen većem riziku. U uobičajenim bi tržišnim uvjetima FDES stoga trebao tražiti višu kamatnu stopu.

                  (43)

                  Komisija je stoga u toj fazi zaključila da je tranšom B zajma FDES-a dodijeljena prednost na koju razuman privatni zajmodavac ne bi pristao.

            4.1.2.   Zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR

                  (44)

                  Komisija je preispitala usklađenost dodjele tog novog zajma društvu Groupe Brandt s načelom privatnog vjerovnika.

                  (45)

                     Vrijednost instrumenata osiguranja. Prema mišljenju Francuske, instrumentima osiguranja u iznosu od 150 milijuna EUR bile su pokrivene tranše A i B zajma jednako kao i zajmovi banaka Société Générale i Natixis.

                  (46)

                  Komisija je međutim napomenula da Francuska nije dostavila nijednu informaciju o procjeni vrijednosti instrumenata osiguranja. U trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka Komisija nije znala koja se metoda primijenila pri njihovoj procjeni (neto knjigovodstvena vrijednost, tržišna vrijednost ili druga vrijednost). Nadalje, Komisija je napomenula da su banke Société Générale i Natixis te instrumente osiguranja upotrijebile samo za srednjoročno financiranje od [5 – 10] milijuna EUR, odnosno ukupno [10 – 20] milijuna EUR, dok je zajam FDES-a iznosio 47,5 milijuna EUR.

                  (47)

                     Razina naknade zajma. Stopa naknade zajma razlikovala se ovisno o tranšama. Komisija je okvirno smatrala da bi se, ako se primjenjuje Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (9) (dalje u tekstu: „Komunikacija iz 2008.”), trebala primjenjivati kamatna stopa od najmanje 0,53 % (temeljna stopa za Francusku od siječnja do srpnja 2014.) kojoj se dodaje od 650 do 1 000 baznih bodova (poduzetnik s rejtingom CCC), ovisno o procijenjenoj vrijednosti instrumenata osiguranja, odnosno najmanja stopa iznosi od 7,03 % do 10,53 %.

                  (48)

                  Komisija je na temelju podataka društava Bloomberg i Capital IQ predvidjela i drugi pristup kojim su dobivene više stope od onih koje su proizašle iz primjene Komunikacije iz 2008.

                  (49)

                  Stoga je bilo očito da je, neovisno o primijenjenoj metodi izračuna, stopa zajma FDES-a bila manja u odnosu na stope u tržišnim uvjetima.

                  (50)

                  Prema tome, Komisija je u trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka smatrala da su uvjeti zajma FDES-a mogli predstavljati prednost u korist društva Groupe Brandt.

            4.1.3.   Otpis poreznih i socijalnih dugova

                  (51)

                  Suprotno stajalištu Francuske, Komisija je tvrdila da se otpis poreznih i socijalnih dugova mogao smatrati otpisom javnih dugova te se moglo smatrati da je doveo do dodjele prednosti u korist društva FagorBrandt time što mu je smanjio izdatke.

            4.2.   Ispitivanje spojivosti

                  (52)

                  U pogledu spojivosti mjera s pravilima o državnim potporama, Komisija je smatrala da je primjenjivi pravni okvir utvrđen Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama iz 2004. (10) (dalje u tekstu: „Smjernice iz 2004.”). Komisija je na temelju toga istaknula sumnje u pogledu i. prihvatljivosti s obzirom na Smjernice iz 2004. i ii. poštovanja načela jednokratne dodjele. Osim toga, Komisija je utvrdila da Francuska nije dostavila nikakvu analizu spojivosti mjera koje se ispituju: točno je da je dostavila poslovni plan za poslovne godine 2014.–2016. koji je mogao ukazivati na ponovnu uspostavu održivosti, ali taj plan nije predstavljao plan restrukturiranja. Među ostalim, nije sadržavao elemente koji se zahtijevaju u točkama 35. i 36. Smjernica iz 2004. (istraživanje tržišta, opis okolnosti koje su dovele do poduzetnikovih teškoća te najbolji, najgori i srednji scenariji).

            4.2.1.   Prihvatljivost: poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica iz 2004.

                  (53)

                  Komisija u odluci o pokretanju postupka nije osporavala činjenicu da je društvo FagorBrandt ispunjavalo kriterije poduzeća u teškoćama navedene u točki 10. Smjernica iz 2004.

                  (54)

                  Ipak, Komisija je smatrala da ne može procijeniti jesu li teškoće društva FagorBrandt bile njemu svojstvene, unatoč pripadnosti grupi Fagor i, prema tome, jesu li bili ispunjeni uvjeti iz točke 13. Smjernica iz 2004.

                  (55)

                  Naposljetku, točkom 12. Smjernica iz 2004. propisuje se sljedeće: „novoosnovano poduzeće ne može dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje […]. To je slučaj, primjerice, ako je novo poduzeće nastalo likvidacijom prethodnog poduzeća ili je samo preuzeo imovinu takvog poduzeća.” U pogledu društva Groupe Brandt osnovanog 15. siječnja 2014., Komisija je preispitala kvalifikaciju kao novog poduzetnika društva koje je otkupilo relativno velik obujam imovine od poduzetnika u teškoćama kako bi, očito, obavljalo istu djelatnost.

            4.2.2.   Poštovanje načela jednokratne dodjele

                  (56)

                  Komisija je sumnjala i u poštovanje načela jednokratne dodjele iz odjeljka 3.3. Smjernica iz 2004. Naime, društvo FagorBrandt već je 2008. primilo potporu za restrukturiranje (11). Prema tome, poduzetnik a priori ne može prije 2018. primiti novu potporu za sanaciju ili restrukturiranje. Komisija je pojasnila da se, ni u kojem slučaju, promjenom u vlasništvu poduzetnika korisnika koja uslijedi nakon dodjele potpore ne može dovesti u pitanje to pravilo jer se čini da je riječ o istom poduzetniku koji nastavlja s poslovanjem.

            4.2.3.   Gospodarski kontinuitet

                  (57)

                  Naposljetku, Komisija je podsjetila na ustaljenu sudsku praksu Suda Europske unije prema kojoj se obveza ukidanja potpore nespojive s unutarnjim tržištem, koja se državi članici nalaže odlukom Komisije, odnosi na ponovnu uspostavu prethodne situacije. Taj je cilj ostvaren kada korisnik vrati navedenu potporu i tako izgubi prednost koju ima na tržištu u odnosu na svoje konkurente (12). I dalje u skladu sa sudskom praksom, obveza povrata može se odnositi i na novo društvo na koje je predmetno društvo prenijelo dio svoje imovine, ako je tim prijenosom moguće utvrditi gospodarski kontinuitet između tih dvaju društava (13). Naime, nije isključeno da se obveza povrata može odnositi i na neki drugi subjekt, ako se utvrdi da je taj subjekt stvarno uživao dotične potpore zbog gospodarskog kontinuiteta između tih dvaju subjekata.

                  (58)

                  U ovom se slučaju čini da su potpore koje su društvu FagorBrandt dodijeljene putem zajma od 10 milijuna EUR te otpisa poreznih i socijalnih dugova pogodovale društvu Groupe Brandt, koje je očito nastavilo gospodarsku djelatnost društva FagorBrandt. Naime, čini se da postoji više dokaza da između društava FagorBrandt i Groupe Brandt postoji gospodarski kontinuitet (14): posebno, otkup gotovo cijele materijalne i nematerijalne imovine više društava u vlasništvu grupe Fagor u Francuskoj, preuzimanje više od dvije trećine zaposlenika, nastavak iste proizvodne djelatnosti s istim markama i gospodarskom logikom poslovanja.

                  (59)

                  Osim toga, Komisija je sumnjala u činjenicu da su te potpore i potpore dodijeljene izravno društvu Groupe Brandt putem zajma od 47,5 milijuna EUR mogle pogodovati grupi Cevital i društvu Exagon, koji su posredstvom društva kćeri Groupe Brandt preuzeli prethodno navedenu imovinu društva FagorBrandt.

            5.   ODGOVOR FRANCUSKE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

      5.1.   Klasifikacija kao državne potpore

      5.1.1.   Zajam FDES-a od 10 milijuna EUR

                  (60)

                  Suprotno tvrdnjama koje je Komisija iznijela u odluci o pokretanju postupka, Francuska smatra da instrumenti osiguranja tranše B zajma nisu niži od instrumenata osiguranja tranše A te da su barem jednako vrijedni kao potonji.

                  (61)

                  Naime, kao što je opisano u članku 10. Ugovora o zajmu od 28. studenoga 2013., tranša A bila je, pari passu sa zajmom od 5 milijuna EUR koji je dodijelila banka Thémis, osigurana sljedećim instrumentima osiguranja:

                              (a)

                              založnim pravom na zalihe gotovih proizvoda s predajom u posjed za zalihe od najmanje 5 milijuna EUR do kraja prosinca 2013., 4 milijuna EUR do kraja veljače 2014. i 3 milijuna EUR do kraja ožujka 2014.;

                              (b)

                              založnim pravom na zalihe rezervnih dijelova (bruto vrijednost od [10–20] milijuna EUR) bez predaje u posjed;

                              (c)

                              založnim pravom prvog reda na založnom računu Eurofactora.

                  (62)

                  Tranša B bila je osigurana sljedećim instrumentima osiguranja:

                              (a)

                              obvezom povrata, u visini iznosa tranše, prihoda od prodaje nekretnine u Lyonu koja je predmet kupoprodajnog predugovora u iznosu od [10–20] milijuna EUR ili ugovora o hipoteci prvog reda na tu nekretninu,

                              (b)

                              založnim pravom na zalihe rezervnih dijelova (bruto vrijednost od [10–20] milijuna EUR) bez predaje u posjed i

                              (c)

                              založnim pravom prvog reda na založnom računu Eurofactora.

                  (63)

                  Stoga je tranša B, osim dijelova (b) i (c) koji su jednaki instrumentima osiguranja dodijeljenima u okviru tranše A i zajma banke Thémis, bila osigurana založnim pravom drugog reda na prihod od prodaje nekretnine u Lyonu koja je predmet kupoprodajnog predugovora u iznosu od [10 – 20] milijuna EUR. Ta je nekretnina jednako tako procijenjena pri čemu je tržišna vrijednost same nekretnine 31. prosinca 2012. utvrđena na [15 – 25] milijuna EUR, a vrijednost u upotrebi na [15 – 25] milijuna EUR. Ti podatci ukazuju na to da vrijednost imovine u okviru kupoprodajnog predugovora, odnosno [10 – 20] milijuna EUR, predstavlja najmanju vrijednost.

                  (64)

                  Iako je založno pravo kojim je osigurana tranša B od 5 milijuna EUR zajma FDES-a bilo drugog reda, ono je bilo uvelike dovoljno za osiguravanje te tranše jer je vjerovnik prvog reda taj instrument osiguranja mogao dobiti samo za iznos od 5 milijuna EUR.

                  (65)

                  Stoga, iako je dio instrumenata osiguranja dodijeljenih u okviru tranše B bio drukčiji od onih dodijeljenih u okviru tranše A, oni su ipak bili ojačani postojanjem založnog prava na imovini čija je vrijednost znatno veća od vrijednosti zajma.

                  (66)

                  Nadalje, Francuska ističe da je taj zajam u travnju 2014. bio u cijelosti vraćen.

            5.1.2.   Zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR

                  (67)

                     Instrumenti osiguranja. Francuska dodatno pojašnjuje popis instrumenata osiguranja koje je navela u dopisu od 10. srpnja 2014. te ih procjenjuje na ukupan iznos od 150 milijuna EUR. Stoga je Francuska u prilog tom iznosu dostavila dodatne informacije i stručne procjene.

                  (68)

                     Kamatna stopa. Francuska smatra da je izračun Komisije pogrešan kao i zaključci koje je iz njega izvela.

                  (69)

                  Kao prvo, Komisija polazi od činjenice da je rejting društva Electrom, danas Groupe Brandt, bio CCC. Francuska smatra da taj rejting nije opravdan. Naime, kao što tome svjedoče konsolidirani financijski izvještaji za 2013., koje je revidirao KPMG, grupa Cevital, koja je vlasnik društva Groupe Brandt, bila je u izrazito stabilnom financijskom položaju.

                  (70)

                  Stoga Francuska smatra da bi te vrlo uvjerljive brojke omogućile grupi Cevital, da je za te potrebe angažirala agenciju za kreditni rejting, da ostvari vrlo povoljnu ocjenu, najmanje A ili čak AA. U svakom slučaju, Francuska smatra da iz Komunikacije iz 2008. nedvosmisleno proizlazi da stopa primijenjena u okviru zajma od 47,5 milijuna EUR odgovara kategoriji poduzetnika koji se nalazi u slabom (B) do zadovoljavajućem (BB) financijskom položaju. Neosporno je da se financijski položaj grupe Cevital nikako ne može usporediti s položajem poduzetnika kojemu je dodijeljen rejting CCC.

                  (71)

                  Kao drugo, Francuska podsjeća da su i privatni zajmodavci intervenirali u financiranje društva Groupe Brandt. Ti su privatni zajmodavci, Société Générale i Natixis, pristali dodijeliti društvu Groupe Brandt zajam uz marže od [0 – 5] % i [0 – 5] %. To je dovoljno kako bi se dokazalo da je pogrešan izračun „tržišne” kamatne stope koja je navedena u odluci o pokretanju postupka (od 7,03 % u točki 49. do 17,77 % u točki 50. odluke o pokretanju postupka).

                  (72)

                  Naposljetku, kamatne stope tranši A i B zajma FDES-a utvrđene su na temelju kamatnih stopa tranši A i B zajmova koje su dodijelile banke Société Générale i Natixis. Jasno je da ta dva privatna ulagača predstavljaju referentnu točku za tranše A i B zajmova FDES-a. Tranše A i B zajma FDES-a dodijeljene su istodobno s tranšama zajmova tih banaka i pod sličnim uvjetima: stoga su uvjeti dodjele tranše A i B zajma FDES-a neosporno u skladu s tržišnim uvjetima (15).

                  (73)

                  U pogledu tranše C zajma FDES-a Francuska priznaje da ta tranša nije bila dodijeljena pod istim uvjetima kao bankovni zajmovi. Ipak, za tu se tranšu iz bankovnih zajmova jednako tako može iščitati tržišna stopa, pri čemu nije potrebno ulaziti u detalje izračuna koje je Komisija iznijela u uvodnim izjavama 49. i 50. odluke o pokretanju postupka. Usto, tranša C zajma FDES-a osigurana je istim instrumentima osiguranja kao i tranše A i B (zajma FDES-a i bankovnih zajmova), ali samo drugog reda, što je dovoljno da bi se osigurala navedena tranša C. Kako bi se nadoknadila podredna narav tranše C u odnosu na tranše A i B u pogledu instrumenata osiguranja, valja istaknuti da je kamatna stopa tranše C znatno veća od kamatnih stopa tranši A i B, pri čemu marža iznosi [0–5] % (u odnosu na [0–5] % za tranšu A i [0–5] % za tranšu B). Nadalje, tranša C ima i ograničeniji raspored povrata i kraći rok povrata od ostalih tranši. Naposljetku, prvo je dospijeće tranše C prioritetno u odnosu na tranše A i B zajma FDES-a te zajma privatnih banaka u slučaju dobrovoljnog ili obveznog prijevremenog povrata, zbog čega tranša C ima prednost u odnosu na tranše A i B.

                  (74)

                  Zaključno, Francuska smatra da je zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR koji je dodijelila Francuska, uključujući tranšu C, osiguran uvelike dovoljnim instrumentima osiguranja i kamatnom stopom koja je u skladu s načelom razumnog privatnog zajmodavca u tržišnom gospodarstvu.

            5.1.3.   Otpis poreznih i socijalnih dugova

                  (75)

                  Francuska smatra da su se pogrešno protumačile njezine tvrdnje u pogledu poreznih i socijalnih dugova društva FagorBrandt tijekom razdoblja promatranja koje je uslijedilo nakon pokretanja predstečajnog postupka.

                  (76)

                  Naime, Francuska objašnjava da je, kao što je to uvijek slučaj s poduzetnicima u predstečajnom postupku, društvo FagorBrandt, uz pomoć predstečajnog upravitelja, nastavilo svoju djelatnost, što podrazumijeva da su svi zaposlenici, ili dio njih, nastavili raditi (i da je društvo dugovalo socijalne doprinose) te da su zbog te djelatnosti mogle nastati porezne obveze. U ovom je slučaju riječ o socijalnim i poreznim davanjima (osobito stručno osposobljavanje, davanja za pripravnike, porez na poslovni prostor) koja su upisana u obveze društva. Takva potraživanja imaju pravo prvenstva kako je predviđeno člankom L. 622-17 Trgovačkog zakonika i stoga ih je potrebno platiti prije svih drugih potraživanja, s pravom prvenstva ili instrumentima osiguranja ili bez njih, ne uključujući potraživanja osigurana pravom prvenstva utvrđenim u člancima L. 3253-2, L. 3253-4 i L. 7313-8 Zakona o radu, pravosudne troškove uredno nastale uslijed donošenja presude o pokretanju predstečajnog postupka za potrebe provedbe navedenog postupka i potraživanja osigurana pravom prvenstva utvrđenim u članku L. 611-11 Trgovačkog zakonika. Naime, člankom L. 622-17 Trgovačkog zakonika predviđeno je da se predmetna potraživanja, koja nisu plaćena po dospijeću, plaćaju u skladu s pravom prvenstva prije svakog drugog potraživanja.

                  (77)

                  Primjena članka L. 622-17 Trgovačkog zakonika, koja je, prema mišljenju Francuske, učestala u okviru većine predstečajnih postupaka te je neodvojivo povezana s olakšavanjem nastavka poslovanja poduzetnika, ne može se tumačiti kao otpis dugova.

                  (78)

                  Društvo je tijekom razdoblja promatranja nastavilo plaćati svoja socijalna i porezna davanja, ali dio tih davanja u trenutku likvidacije nije bio naplativ te je prenesen u obveze iz razdoblja promatranja tog društva. U skladu s informacijama dobivenima od likvidatora, preostali je dio poreznih davanja trebao biti pokriven likvidacijom društva FagorBrandt. U pogledu socijalnih davanja, koja obuhvaćaju davanja povezana s tekućim socijalnim restrukturiranjima (otkazi), ona se i dalje otplaćuju u skladu s pravilima primjenjivima u sličnom području na temelju francuskih zakonskih odredaba koje se odnose na stečajne postupke, pri čemu u toj fazi nije moguće utvrditi potpuno jamstvo otplate. U svakom slučaju, nije bilo otpisa, a porezni i socijalni dugovi pokrivaju se u skladu s njihovim redom predviđenim u Trgovačkom zakoniku.

                  (79)

                  Tako su ti porezni i socijalni dugovi nastali na uobičajen način koji postoji u okviru predstečajnog postupka, kao što je to u državama članicama često slučaj.

            5.2.   Ispitivanje spojivosti

                  (80)

                  Francuska u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka ni kasnije tijekom postupka nije dostavila nikakvo ispitivanje spojivosti.

            6.   PRIMJEDBE TREĆIH ZAINTERESIRANIH OSOBA I OPASKE FRANCUSKE

      6.1.   Primjedbe treće zainteresirane osobe

                  (81)

                  Komisija je zaprimila primjedbe od samo jedne zainteresirane osobe, koja ih je dostavila 19. siječnja 2015. te je željela ostati anonimna.

                  (82)

                  Najprije, treća zainteresirana osoba smatra da predmetna mjera potpore nije spojiva s člankom 107. UFEU-a i Smjernicama iz 2004.

                  (83)

                  Naime, treća zainteresirana osoba tvrdi da sve upućuje na to da se korisnik FagorBrandt više od deset godina nije uspijevao održati na tržištu bez niza državnih potpora nespojivih s unutarnjim tržištem, među kojima su presuda Trgovačkog suda u Nanterreu kojom je smanjen dug, stjecanje imovine društva FagorBrandt od strane društava Elco Holding Limited i Fagor Electrodomésticos iz 2002. po cijeni nižoj od tržišne cijene, potpora za restrukturiranje dodijeljena talijanskom društvu kćeri i potpora za restrukturiranje dodijeljena 2008. u iznosu od 31 milijun EUR. Trećoj se zainteresiranoj osobi čini da su financijske teškoće poduzetnika korisnika nastale jer, za razliku od svojih konkurenata, nije poduzimao obvezujuće mjere restrukturiranja.

            6.1.1.   Klasifikacija kao državne potpore

                  (84)

                  Treća zainteresirana osoba najprije pojašnjava da ne sumnja u to da otpis poreznih dugova i obveza socijalnog osiguranja predstavlja državnu potporu dodijeljenu putem državnih sredstava, koja utječe na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

                  (85)

                  Prema njezinu mišljenju, nedvojbena je i činjenica da oba zajma FDES-a obuhvaćaju državna sredstva koja su selektivno dodijeljena određenom poduzetniku.

                  (86)

                  Treća zainteresirana osoba zatim iznosi svoju argumentaciju u pogledu gospodarske prednosti koja je dodijeljena dvama zajmovima FDES-a.

                  (87)

                  U pogledu zajma od 10 milijuna EUR, treća zainteresirana osoba ističe da je dodijeljen u trenutku i pod uvjetima u kojima privatni ulagači nisu pristali dodijeliti korisniku zajam veći od 5 milijuna EUR. Sama ta činjenica dokazuje da nije poštovano načelo privatnog ulagača. Nadalje, instrumenti osiguranja za tranšu B tog istog zajma bili su niži od instrumenata osiguranja zajma koji bi dodijelio privatni ulagač. Stoga je zajam trebalo dodijeliti po višoj kamatnoj stopi. Naposljetku, odobren je rok od mjesec dana bez uvjeta za povrat tranše B zajma.

                  (88)

                  U pogledu zajma od 47,5 milijuna EUR, treća zainteresirana osoba suzdržana je kad je riječ o mogućnosti da bi privatni ulagač poduzetniku s rejtingom CCC dodijelio zajam u tom iznosu i pod tim uvjetima.

                  (89)

                  Naposljetku, treća zainteresirana osoba slaže se s primjedbama Komisije u pogledu činjenice da mjere potpore utječu na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. Naime, poduzetnika je trebalo likvidirati ako nije poštovao datum povrata tranše B zajma FDES-a od 10 milijuna EUR, tako da utjecaj na konkurentsku strukturu tržišta nije zanemariv. Ta je činjenica tim važnija ako se uzmu u obzir veličina i važnost korisnika na francuskom tržištu kućanskih uređaja.

            6.1.2.   Ispitivanje spojivosti

                  (90)

                  Treća zainteresirana osoba ustraje na činjenici da je poduzetniku korisniku već u listopadu 2008. dodijeljena potpora za restrukturiranje u iznosu od 31 milijun EUR (koju je Komisija odobrila 25. srpnja 2012. (16)), tako da nije poštovano načelo jednokratne dodjele navedeno u Smjernicama iz 2004. Budući da je taj argument valjan samo u slučaju gospodarskog kontinuiteta između društava FagorBrandt i Groupe Brandt, treća zainteresirana osoba ustraje u više aspekata: novi vlasnik preuzeo je gotovo svu materijalnu i nematerijalnu imovinu poduzetnika u vlasništvu društva FagorBrandt u Francuskoj, društvo Groupe Brandt danas zapošljava više od dvije trećine zaposlenika prethodnog društva, nastavlja istu gospodarsku djelatnost i sličnu proizvodnju te su, naposljetku, viši rukovoditelji u velikoj većini zadržali svoje položaje.

                  (91)

                  Treća zainteresirana osoba navodi da, čak i u slučaju da nije potvrđen gospodarski kontinuitet između dvaju subjekata, dvije od tri mjere koje predstavljaju državnu potporu i dalje bi kršile načelo jednokratne dodjele.

                  (92)

                  Usto, ako je društvo Groupe Brandt potrebno smatrati novoosnovanim poduzetnikom, mjere državne potpore bile bi izričito nespojive sa Smjernicama iz 2004.

                  (93)

                  U pogledu kriterija ograničavanja potpore na najmanju razinu, treća zainteresirana osoba podsjeća da je poduzetnik korisnik u vlasništvu grupe Cevital, čiji je konsolidirani prihod 2013. iznosio 2,4 milijarde EUR. Stoga je iznenađena da Francuska nije dostavila dodatne informacije o mogućnosti grupe Cevital da interno riješi teškoće poduzetnika korisnika.

                  (94)

                  U Smjernicama iz 2004. pojašnjeno je da potpora za restrukturiranje ne smije služiti za umjetno održavanje poduzetnika na životu. Do te situacije može osobito doći u okolnostima sektora obilježenog izraženim strukturalnim prekomjernim kapacitetima u kojima se korisnik održava samo zahvaljujući nizu državnih potpora. Međutim, treća zainteresirana osoba tvrdi da je društvo FagorBrandt 2012. imalo nedovoljnu stopu iskorištenosti kapaciteta (57 %) u odnosu na ostatak tržišta (82 %).

                  (95)

                  U tom se okviru ponovna uspostava održivosti poduzetnika korisnika čini vrlo neizvjesna, s jedne strane, jer je tržište izrazito kompetitivno i, s druge strane, jer grupa Cevital nema nikakvog iskustva u tom sektoru u Europi. Neiskustvo te iste grupe u području istraživanja i razvoja ukazuje na teškoće u uspostavi stvarne sinergije.

                  (96)

                  Treća je zainteresirana osoba iznenađena jer Francuska nije podnijela plan restrukturiranja zajedno s detaljnim rasporedom, iako je u Smjernicama iz 2004. navedeno da je plan restrukturiranja potrebno dostaviti u razumnom roku.

                  (97)

                  Naposljetku, treća zainteresirana osoba ističe učinak narušavanja tržišnog natjecanja koji će predmetne mjere svakako uzrokovati. Tako je treća zainteresirana osoba provela skupi program restrukturiranja koji je financirala iz vlastitog doprinosa. Taj bi trud bio dodatno kompenziran kada poduzetnik korisnik ne bi zauzimao važan dio tržišta zahvaljujući javnim potporama. Veći obujam prodaje tako bi trećoj zainteresiranoj osobi omogućio da poveća svoju stopu iskorištenosti i smanji jedinične troškove u korist potrošača. Stoga se nepostojanje kompenzacijskih mjera čini neopravdanim.

            6.2.   Opaske Francuske

      6.2.1.   Okolnosti

                  (98)

                  Kao prvo, Francuska opovrgava postojanje potpore u obliku smanjenja duga ili odobrenja Trgovačkog suda u Nanterreu za stjecanje imovine po cijeni nižoj od tržišne cijene. U tom pogledu podsjeća da ta tvrdnja treće zainteresirane osobe nije potkrijepljena nijednom činjenicom i da odlukom Trgovačkog suda u Nanterreu nije odobren prijenos državnih sredstava.

                  (99)

                  U pogledu potpore koju je primilo društvo Brandt Italia, Francuska ističe da je Komisija društvu FagorBrandt naložila kompenzacijske mjere kako bi osigurala spojivost te potpore s unutarnjim tržištem (17). Isto vrijedi i za potporu za restrukturiranje koju je primilo društvo FagorBrandt, a Komisija odobrila putem dodjele kompenzacijskih mjera (17). Stoga, time što nastoji prikazati da je ova potpora nalik prethodnim javnim potporama, treća osoba zapravo upućuje na mjere koje ne predstavljaju državne potpore ili za koje se smatra da zbog kompenzacijskih mjera nemaju učinak na unutarnje tržište.

                  (100)

                  U pogledu intervencije grupe Cevital, Francuska ustraje na činjenici da je poslovni plan izrađen u okviru nove industrijske i poslovne strategije čiji je učinak i cilj uspostaviti strukturu koja se razlikuje od strukture društva FagorBrandt. Ta strategija, među ostalim, obuhvaća […]. Francuska smatra da je vjerodostojnost tog poslovnog plana uvjerila sve privatne ulagače, među kojima i banke Natixis i Société Générale, da financiraju te projekte. Francuska dodaje da […] predstavlja održivo rješenje trenutačnog problema niske stope iskorištenosti koji je navela treća osoba.

                  (101)

                  Francuska pojašnjuje da je grupa Cevital u okviru svoje industrijske djelatnosti već poslovala u segmentu električnih kućanskih uređaja: grupa je 2013. u Alžiru počela s izgradnjom industrijskog postrojenja za proizvodnju električnih kućanskih uređaja. Tako grupa Cevital nije bila, kao što tvrdi treća zainteresirana osoba, samo prisutna u djelatnostima sastavljanja. Osim toga, grupa pri kupnji sirovina ima veliku pregovaračku moć. Stoga, prema mišljenju Francuske, postoji snažna komplementarnost između djelatnosti grupe Cevital i preuzimanja iznimno poznatih marki.

            6.2.2.   Kvalifikacija mjera

                  (102)

                  Francuska podsjeća da su porezni i socijalni dugovi ustanovljeni u okviru predstečajnog postupka proizašli iz mehanizma koji je ustaljen u toj vrsti postupaka. Osim toga, Francuska opovrgava postojanje obročne otplate poreznih i socijalnih dugova u korist društva Groupe Brandt.

                  (103)

                  U pogledu zajma FDES-a u iznosu od 10 milijuna EUR, Francuska ponovno navodi da je bio dodijeljen istodobno sa zajmom koji je dodijelila banka Thémis te da je kao referencu uzela uvjete koje je postavila ta banka. Tranša A zajma FDES-a dodijeljena je pari passu s tim privatnim zajmom u pogledu utvrđivanja iznosa, amortizacije i instrumenata osiguranja. Prema mišljenju Francuske, tranša B jednako je tako pari passu s tim zajmom u pogledu utvrđivanja iznosa, uz in fine načine amortizacije u zamjenu za dodatne instrumente osiguranja. Francuska smatra da odgoda povrata zajma na koju se pozvala treća osoba predstavlja ustaljenu praksu u okviru uobičajenih odnosa među privatnim subjektima.

                  (104)

                  U pogledu zajma od 47,5 milijuna EUR, Francuska smatra da taj iznos nije previsok jer je financijski položaj grupe Cevital stabilan (njezin je rejting bliži ocjeni AA, nego CCC, kao što je to navela treća osoba). Francuska ustraje na činjenici da je taj zajam važno sagledati u kontekstu svih iznosa koje su dodijelili privatni ulagači, među kojima i banke Société Générale i Natixis. Ponovno je potvrdila vjerodostojnost i važnost odobrenih instrumenata osiguranja. Naposljetku, Francuska podsjeća da je nepotrebno dostaviti primjerak ponude financijske institucije jer su privatni ulagači u ovom slučaju stvarno dodijelili financiranja.

            7.   OCJENA MJERA POTPORE

                  (105)

                  Komisija preispituje kvalifikaciju i spojivost triju mjera: i. zajma FDES-a od 10 milijuna EUR; ii. zajma FDES-a od 47,5 milijuna EUR te iii. otpisa poreznih i socijalnih dugova.

            7.1.   Procjena postojanja potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

                  (106)

                  Komisija treba ispitati mogu li mjere koje se ispituju predstavljati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

                  (107)

                  U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

                  (108)

                  Na temelju te odredbe, kvalifikacija mjere kao državne potpore podrazumijeva da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. da je mjera pripisiva državi; ii. da je mjera selektivna; iii. da je mjerom dodijeljena gospodarska prednost njezinu korisniku i iv. da se mjerom narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje te da se njome može utjecati na trgovinu među državama članicama.

            7.1.1.   Postojanje državnih sredstava i kriterij pripisivosti

                  (109)

                  Zajmovi FDES-a dodijeljeni su odlukom ministra gospodarstva i financija, a njezina je provedba povjerena glavnom upravitelju državne riznice. Predmetna sredstva proizlaze iz posebnog računa državne riznice, a povrati glavnice i kamate uplaćuju se u proračun Francuske. Banka Natixis potpisuje i isplaćuje zajam te njime upravlja u ime Francuske na temelju sporazuma potpisanog između banke Natixis i Francuske.

                  (110)

                  Otpis poreznih i socijalnih dugova po svojoj naravi podrazumijeva upotrebu javnih sredstava. Njime se Francuska odriče prihoda te on stoga utječe izravno na njezin proračun.

                  (111)

                  Prema tome, Komisija zaključuje da mjere koje se ispituju obuhvaćaju državna sredstva te da su pripisive Francuskoj.

            7.1.2.   Selektivnost

                  (112)

                  Komisija tvrdi da su zajmovi koji se ispituju dodijeljeni u korist društva FagorBrandt i društva korisnika preuzimanja imovine društva FagorBrandt, odnosno društva Groupe Brandt. Naime, iako je zadatak FDES-a dodjela zajmova za gospodarski i socijalni razvoj u uvjetima predviđenima okružnicom od 26. studenoga 2004. (18) o djelovanju države u svrhu suzbijanja i rješavanja teškoća poduzetnika kojom je uređen njegov rad, svaki se slučaj dodjele zajmova FDES-a uvijek pojedinačno ispituje. Stoga je uvjet selektivnosti ispunjen.

                  (113)

                  S druge strane, s obzirom na elemente prikupljene tijekom temeljite istrage i, osobito, odgovor Francuske na odluku o pokretanju postupka, očito je da je do otpisa poreznih i socijalnih dugova došlo u uobičajenom okviru pravila primjenjivih na poduzetnike u predstečajnom postupku u kojem nastaju takva potraživanja. Stoga je, u skladu s propisima primjenjivima na poduzetnike u predstečajnom postupku, društvo FagorBrandt tijekom razdoblja promatranja nastavilo plaćati svoja socijalna i porezna davanja, ali dio tih davanja u trenutku likvidacije nije bio naplativ te je prenesen u obveze iz razdoblja promatranja društva FagorBrandt. U okviru likvidacije društva FagorBrandt, ta su davanja plaćena u skladu s njihovim redom na temelju članka L. 622-17 Trgovačkog zakonika. Stoga je očito da porezne i socijalne obveze društva FagorBrandt nisu otpisane, nego da su se provele u skladu s općim okvirom primjenjivim na poduzetnike u predstečajnom postupku. Prema tome, Komisija zaključuje da se s društvom FagorBrandt nije selektivno postupalo putem otpisa poreznih i socijalnih dugova.

                  (114)

                  Stoga Komisija utvrđuje da su zajmovi FDES-a bili selektivne mjere. Naprotiv, društvu FagorBrandt nije dodijeljena selektivna mjera putem otpisa poreznih i socijalnih dugova.

            7.1.3.   Postojanje gospodarske prednosti

                  (115)

                  U skladu s ustaljenom sudskom praksom, kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, potrebno je utvrditi je li poduzetnik korisnik ostvario gospodarsku prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima (19).

                  (116)

                  Gospodarska prednost postoji kada se financijski položaj poduzetnika poboljša državnom intervencijom. Međutim, intervencijom javnog tijela ne dodjeljuje se nužno prednost njezinu korisniku i stoga ona ne čini državnu potporu ako je poduzeta u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno ako se javno tijelo ponijelo kao što bi se razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu ponio u sličnoj situaciji. U tom pogledu, činjenica da su drugi privatni subjekti koji poduzimaju slične rizike („pari passu”) proveli znatna ulaganja iste prirode istodobno s intervencijom Francuske može biti pokazatelj da se Francuska ponijela kao razuman ulagač.

            7.1.3.1.   Političke okolnosti dodjele dvaju zajmova FDES-a

                  (117)

                  Francuska je vlada od samog početka jamčila da će podupirati društvo FagorBrandt po bilo kojoj cijeni, neovisno o privatnom novčanom iznosu konačno pozajmljenom društvu FagorBrandt (20). Na primjer, dva dana prije pokretanja predstečajnog postupka, 5. studenoga 2013., francuska je vlada izjavila sljedeće: „Potrebno je učiniti sve da se očuva industrijsko postrojenje grupe za proizvodnju električnih kućanskih uređaja Fagor, koja ima budućnost u Francuskoj” (21). Ministar oporavka proizvodnje pojasnio je za vrijeme sastanka središnjeg odbora poduzeća o budućnosti grupe 6. studenoga 2013. da „[v]lada želi spasiti što je više moguće industrijskih postrojenja i radnih mjesta društva FagorBrandt” (22). Za vrijeme posjeta jednoj od tvornica društva FagorBrandt 19. prosinca 2013. ministar oporavka proizvodnje izjavio je sljedeće: „Naš je cilj organizirati preuzimanje, dokazati da je taj poduzetnik i dalje aktivan. […] Država neće dopustiti da neki strvinar grupu preuzme samo zbog njezinih marki i patenata”. Francuska je vlada 22. siječnja 2014. izjavila sljedeće: „ponuda grupe Cevital, koja je trenutačno socijalno i industrijski najbolja, […] trebala bi se moći poboljšati do rasprave na Trgovačkom sudu koja ja predviđena za 13. veljače” (23).

                  (118)

                  U priopćenju za tisak od 11. travnja 2014. ministra gospodarstva, oporavka proizvodnje i digitalnog gospodarstva, koji je dao izjavu nakon odluke Trgovačkog suda u San Sebastiánu (Španjolska) kojom je otvoren put prodaji marki društva FagorBrandt grupi Cevital, objašnjeno je sljedeće: „Vlada je otpočetka bila uz FAGOR-BRANDT te će, u okviru njegova preuzimanja, podržati financiranje te ponude kako bi osigurala održivost industrijskog postrojenja i očuvanje radnih mjesta”.

                  (119)

                  U novom priopćenju za tisak od 14. travnja 2014. ministra gospodarstva, oporavka proizvodnje i digitalnog gospodarstva te ministra rada, zapošljavanja i socijalnog dijaloga, koji je ovaj put dao izjavu nakon odluke Trgovačkog suda u Nanterreu kojom je odobreno da grupa Cevital preuzme društvo FagorBrandt, izjavljeno je sljedeće: „Ministar će nastojati ponovno staviti u pogon sva postrojenja.”

                  (120)

                  Prema tome, Komisija navodi da je Francuska u svakoj fazi sudskog postupka javno i neprestano pokazivala svoju odlučnost da zajamči gospodarski kontinuitet društva FagorBrandt kako bi se očuvala djelatnost i radna mjesta, u čemu privatni ulagač ne bi ustrajao, što je suprotno tvrdnji da su dodjele zajmova bile razumne. Usto, Komisija podsjeća na to da je imovinu društva Fagor Electrodomésticos (u postupku sanacije od listopada 2013. u Španjolskoj), koja je prije bila dio društva FagorBrandt, stekla grupa CATA-CAN bez ikakve javne potpore. Potonja je u rujnu 2014. preuzela industrijsku proizvodnju električnih kućanskih uređaja.

                  (121)

                  Naposljetku, obveza grupe Cevital da kupi društvo FagorBrandt bila je uvjetovana dobivanjem financiranja, uključujući drugi zajam FDES-a.

            7.1.3.2.   Zajam FDES-a od 10 milijuna EUR

                  (122)

                  Kao što je objašnjeno u odjeljku 2.2., tranša A (5 milijuna EUR) javnih (FDES) i privatnih zajmova (Thémis) dodijeljena je pod istim uvjetima, za razliku od tranše B.

                  (123)

                  Tijekom stečajnog postupka dvije su privatne banke (24) odbile dodijeliti zajam od 5 milijuna EUR jer su procijenile da instrumenti osiguranja nisu bili dovoljni s obzirom na razinu rizika. Jednako tako, Thémis je odbio pozajmiti više od 5 milijuna EUR. Važno je da su svi uključeni privatni sudionici odbili dodijeliti više od 5 milijuna EUR, čak i unatoč svojoj specijalizaciji u pomaganju poduzetnicima u teškoćama. Kašnjenje od mjesec dana u pogledu tranše B potvrđuje analizu rizika koju su proveli privatni zajmodavci (25). S druge strane, FDES je isplatio 10 milijuna EUR, zatim 47,5 milijuna EUR, i to usprkos kašnjenju isplate tranše B.

                  (124)

                  Osim toga, za zajam FDES-a od 10 milijuna EUR ostvarena je jednaka naknada kao za dvostruko manji zajam koji je dodijelila banka Thémis (5 milijuna EUR). Komisija, uostalom, napominje da Francuska nije osporila tu tvrdnju u svojem odgovoru na odluku u pokretanju postupka, iako je bila riječ o jednoj od glavnih sumnji koje je Komisija iznijela u odluci o pokretanju postupka.

                  (125)

                  Francuska je, time što je dodijelila tranšu B zajma FDES-a, dala gospodarsku prednost koju razumni zajmodavac ne bi dodijelio ili barem ne pod istim uvjetima.

                  (126)

                  Tranša B osigurana je instrumentima osiguranja koje se, iako nisu niski (dio njih je prvog reda), ipak ne može smatrati visokima jer je tranša B u tom pogledu na istoj razini kao i tranša A zajmova FDES-a i banke Thémis (za jamstva prvog reda), a osigurana je nižim redom u pogledu založnog prava na nekretnini. Stoga se instrumenti osiguranja mogu smatrati uobičajenima u smislu Komunikacije iz 2008.

                  (127)

                  S obzirom na njegov financijski položaj u trenutku dodjele zajma, društvo FagorBrandt potrebno je smatrati poduzetnikom s rejtingom CCC u smislu Komunikacije iz 2008.

                  (128)

                  U nedostatku elemenata kojima bi se dovele u pitanje kamatne stope iz Komunikacije iz 2008., Komisija smatra da se kamatna stopa u tržišnim uvjetima može izračunati na temelju te Komunikacije i da iznosi 7,03 % (odnosno 0,53 %, što je bila referentna stopa Francuske u trenutku dodjele zajma + 650 baznih bodova).

                  (129)

                  S obzirom na prethodnu praksu, Komisija smatra da iznos potpore odgovara razlici između kamatne stope izračunane na temelju Komunikacije iz 2008. (7,03 %) i primijenjene na glavnicu zajma, odnosno 10 milijuna EUR, i kamatne stope, koju upotrebljava Francuska ([5 – 10] %), primijenjene na glavnicu zajma, odnosno 10 milijuna EUR, izračunane za razdoblje u kojem je iznos stavljen na raspolaganje društvu FagorBrandt (26).

            7.1.3.3.   Zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR

                  (130)

                  Zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR dijeli se na tri tranše: tranšu A od 11,2 milijuna EUR, tranšu B od 23,8 milijuna EUR i tranšu C od 12,5 milijuna EUR. Oba zajma banaka Société Générale i Natixis iznose 7,5 milijuna EUR te se svaki dijeli na dvije tranše: tranšu A od 2,4 milijuna EUR i tranšu B od 5,1 milijun EUR.

                  (131)

                     Instrumenti osiguranja. S obzirom na informacije koje je Francuska dostavila nakon odluke o pokretanju postupka, čini se da je vrijednost instrumenta osiguranja u obliku nekretnina nedavno bila predmet neovisne stručne procjene, prema kojoj ta vrijednost iznosi [30 – 50] milijuna EUR. Osim toga, društvo Groupe Brandt otkupilo je marke u vlasništvu društva Fagor Irlande za [20 – 30] milijuna EUR. Za druge instrumente osiguranja nisu provedene neovisne procjene koje bi Komisiji omogućile da procijeni njihovu kvalitetu. Prema tome, Komisija smatra da se instrumenti osiguranja mogu smatrati uobičajenima u smislu Komunikacije iz 2008.

                  (132)

                     Kamatne stope. U odgovoru na odluku o pokretanju postupka Francuska navodi da je Komisija pogrešno dodijelila društvu Groupe Brandt rejting CCC, s obzirom na to da je taj poduzetnik dio grupe Cevital, kojoj je dodijeljen rejting BB, odnosno B. Taj je argument u najmanju ruku iznenađujuć. Naime, grupa Cevital nije ni zajmoprimac, ni jamac zajma FDES-a. Činjenica da je grupa Cevital u dobrom financijskom položaju zbog kojeg je njegov rejting BB, odnosno B, može eventualno ohrabriti financijske ustanove koje bi mogle dodijeliti zajam društvu kćeri grupe Cevital, ali ni na koji način ne umanjuje rizik ocijenjen ocjenom CCC koji nosi društvo Groupe Brandt. U tom pogledu, iako je potrebno prihvatiti argument Francuske prema kojem je sposobnost zaduživanja društva Groupe Brandt potrebno procijeniti u odnosu na sposobnost zaduživanja grupe Cevital, u najmanju je ruku iznenađujuće da nijedan privatni ulagač nije bio spreman dodijeliti zajam društvu Groupe Brandt. Osim toga, kao što je opisano u odjeljku 7.1.3.1., izjave različitih predstavnika Francuske ukazuju na to da je jedini i isključivi cilj mjera potpore bio spasiti društva FagorBrandt i Groupe Brandt te je kao takav bio javno predstavljen vjerovnicima. Stoga se taj argument ne može prihvatiti.

                  (133)

                  Usto, uzevši u obzir teškoće na koje je naišao prethodnik društva Groupe Brandt, potonjeg se nije moglo smatrati poduzetnikom bez kreditne povijesti u smislu Komunikacije iz 2008. To je, s jedne strane, dokazano činjenicom da nijedan privatni zajmodavac nije htio riskirati i poduzetniku dodijeliti novčana sredstva te, s druge strane, činjenicom da je društvo Groupe Brandt potrebno smatrati gospodarskim sljednikom društva FagorBrandt, kao što je dokazano u odjeljku 8.2.

                  (134)

                  Nadalje, Francuska tvrdi da su privatni zajmodavci svaku tranšu pozajmili po istoj stopi kao i FDES. Točno je da tranše A zajma FDES-a i privatnih zajmova imaju iste uvjete (EURIBOR + [300–600] baznih bodova) te iste instrumente osiguranja, međutim, iznos tranše A zajma FDES-a gotovo je pet puta veći od iznosa tranše A privatnih zajmova. Jednako tako, tranše B zajmova FDES-a i privatnih zajmova, naime, podliježu istim uvjetima (EURIBOR + [300–600] baznih bodova), iako je iznos tranše B zajma FDES-a i dalje gotovo pet puta veći.

                  (135)

                  U pogledu tranše C, Komisija ističe da je stopa naknade veća od stope tranši A ([0 – 5] %) i B ([0–5] %), dok je njezino dospijeće kraće od dospijeća drugih tranši. Iako su zajmovi podijeljeni na različite tranše, javne i privatne zajmove valja analizirati kao cjelinu.

                  (136)

                  Cjelovito promatranje zajma FDES-a te zajmova banaka Société Générale i Natixis očito ukazuje na asimetriju među vjerovnicima u pogledu izloženosti rizicima: Francuska je pozajmila šest puta veći iznos od bilo koje od banaka koje se, za razliku od Francuske, bave upravo dodjelom novčanih sredstava poduzetnicima. To vrijedi iako banke Société Générale i Natixis već dugo održavaju poslovne odnose s društvom FagorBrandt, čijim se sljednikom može smatrati društvo Groupe Brandt (27), te iako su te banke članovi bankovnog konzorcija uspostavljenog u svrhu podrške tom poduzetniku (28). Francuska, koja a priori nema interes da društvo FagorBrandt nastavi poslovati, najprije je pozajmila 10 milijuna EUR, a zatim je, unatoč kašnjenju povrata tranše B tog zajma, dodijelila novi zajam koji je više od četiri puta veći od prvog zajma. Nijedan razuman vjerovnik ne bi postupio na taj način: dokaz je tome činjenica da banka Thémis nakon zajma od 5 milijuna EUR nije dodijelila drugi zajam. Osim toga, iako šest puta veći od zajmova banaka Société Générale i Natixis, zajam FDES-a osiguran je istim instrumentima osiguranja kao i potonji zajmovi. Nadalje, s obzirom na javne izjave predstavnikâ Francuske, banke Société Générale i Natixis morale su znati da Francuska želi pružiti financijsku potporu društvu Groupe Brandt. Stoga je na njihovu odluku da svaka dodijeli svoj zajam morala utjecati gotovo neminovna činjenica da će Francuska podržati nastavak poslovanja koje je preuzelo društvo Groupe Brandt, čime su njihovi rizici smanjeni. Nadalje, banka Natixis pri upravljanju zajmovima FDES-a djeluje u ime Francuske, što je moglo utjecati na njezinu odluku. Osim unutarnjih pogodnosti zajma dodijeljenog društvu Groupe Brandt, činjenica da je banka Natixis prihvatila transakciju koju su željele javne vlasti omogućila joj je i da u budućnosti nastavi svoju djelatnost upravljanja drugim zajmovima FDES-a, tako da njezin položaj nije usporediv s položajem Francuske. Osim toga, time što je podržao društvo Fagor Brandt, a zatim društvo Groupe Brandt, FDES je iskoristio gotovo 20 % svojeg proračuna od 300 milijuna EUR predviđenog Zakonom o financijama za 2014., dok su privatni zajmodavci pristali na dodjelu zajma u znatno manjim omjerima u odnosu na svoje kapacitete pozajmljivanja.

                  (137)

                  Stoga se bezuvjetna i javna podrška koju su iskazivali predstavnici Francuske može objasniti samo na jedan način: iz njihovih uzastopnih izjava očito proizlazi da je cilj Francuske bio spasiti radna mjesta i održati proizvodnju društva FagorBrandt na francuskom području, a ti razlozi znatno odstupaju od razmišljanja privatnog vjerovnika.

                  (138)

                  Francuska se stoga nije ponijela kao razuman privatni zajmodavac te stope primijenjene na tri tranše zajma FDES-a od 47,5 milijuna EUR nisu u skladu s tržišnim uvjetima.

                  (139)

                  U nedostatku elemenata kojima bi se dovele u pitanje kamatne stope iz Komunikacije iz 2008., Komisija smatra da se kamatna stopa u tržišnim uvjetima može izračunati na temelju te Komunikacije. Budući da se instrumenti osiguranja mogu smatrati uobičajenima u smislu Komunikacije iz 2008. i s obzirom na to da je društvo Groupe Brandt moguće smatrati novim poduzetnikom ili gospodarskim sljednikom društva FagorBrandt, na referentnu stopu Francuske (0,53 %) u trenutku dodjele zajma bilo je potrebno primijeniti 650 baznih bodova.

                  (140)

                  S obzirom na prethodnu praksu, Komisija smatra da iznos potpore odgovara razlici između kamatne stope od 7,03 % (referentna stopa Francuske od 0,53 % + 650 baznih bodova) primijenjene na glavnicu svake tranše zajma, odnosno 11,2 milijuna EUR, 23,8 milijuna EUR i 12,5 milijuna EUR, te kamatne stope tranši A, B i C ([0–5] %, [0–5] % i [0–5] %), primijenjene na glavnicu tranši A, B i C, odnosno 11,2 milijuna EUR, 23,8 milijuna EUR i 12,5 milijuna EUR, izračunane za razdoblje u kojem je iznos stavljen na raspolaganje društvu Groupe Brandt (29).

            7.1.4.   Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

                  (141)

                  Zahvaljujući mjerama, društva FagorBrandt i Groupe Brandt stavljena su u povoljniji položaj jer su im dodijeljena dodatna sredstva te su tako izbjegla prestanak poslovanja. Naime, te su im mjere omogućile zadržavanje snažnijega konkurentnog položaja od onoga u kojem bi bila da im potpora nije dodijeljena. Stoga se njima prijeti da će narušiti tržišno natjecanje među proizvođačima velikih električnih kućanskih uređaja.

                  (142)

                  Nadalje, tržište velikih električnih kućanskih uređaja karakteristično je po trgovini velikog obujma među državama članicama.

                  (143)

                  Prema tome, Komisija zaključuje da prednost koja je poduzetniku koji djeluje na tržištu otvorenom tržišnom natjecanju dodijeljena mjerama koje se ispituju narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među država članicama.

            7.1.5.   Zaključak o postojanju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

                  (144)

                  Komisija smatra da zajmovi koje je Francuska dodijelila društvima FagorBrandt i Groupe Brandt predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

                  (145)

                  S druge strane, Komisija zaključuje da putem otpisa poreznih i socijalnih dugova koji je Francuska odobrila društvu FagorBrandt nije dodijeljena državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

            7.2.   Procjena spojivosti mjera s pravilima primjenjivima u području državnih potpora

                  (146)

                  Zabrana državnih potpora predviđena člankom 107. stavkom 1. UFEU-a nije apsolutna ni bezuvjetna. Konkretno, stavci 2. i 3. članka 107. UFEU-a čine pravni temelj u skladu s kojim se određene potpore mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

                  (147)

                  U ovom slučaju Komisija smatra da su potpore dodijeljene u svrhu ponovne uspostave dugoročne održivosti poduzeća u teškoćama. Prema tome, valja analizirati mogu li se mjere koje se ispituju smatrati spojivima na temelju članka 107. stavka 3. UFEU-a.

            7.2.1.   Primjenjiva pravna osnova

                  (148)

                  Člankom 137. Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (30) propisuje se da „Komisija na temelju ovih smjernica ocjenjuje spojivost s unutarnjim tržištem potpora za sanaciju i restrukturiranje čiju dodjelu nije odobrila i kojima se stoga krši članak 108. stavak 3. Ugovora ako je sva potpora ili jedan njezin dio dodijeljena nakon objave smjernica u Službenom listu Europske unije”. Točkom 138. pojašnjeno je sljedeće: „U svim drugim slučajevima provodi ispitivanje na temelju smjernica koje su se primjenjivale u trenutku dodjele potpora”.

                  (149)

                  Budući da su mjere koje se ispituju dodijeljene u studenome 2013. odnosno u travnju 2014., njihova se spojivost treba analizirati na temelju Smjernica iz 2004.

                  (150)

                  Francuska nije iznijela primjedbe u pogledu spojivosti mjera. Naime, budući da zajmovi dodijeljeni društvima FagorBrandt i Groupe Brandt ne predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Francuska smatra da nije potrebno provjeravati njihovu usklađenost s načelima navedenima u Smjernicama iz 2004.

                  (151)

                  U tom pogledu valja podsjetiti na stajalište Suda, koji je u presudi C-364/90, Italija protiv Komisije, izjavio sljedeće: „U svrhu odgovora na prvi argument, valja podsjetiti da je država članica koja je zatražila da joj se omogući dodjela potpora kojima se odstupa od pravila Ugovora obvezna surađivati s Komisijom. Na temelju te obveze dužna je, među ostalim, dostaviti sve elemente koji će toj instituciji omogućiti da provjeri jesu li ispunjeni uvjeti potrebni za odstupanje” (31).

            7.2.2.   Zajam FDES-a od 10 milijuna EUR u korist društva FagorBrandt

                  (152)

                  Jedno od temeljnih načela kojima su uređene potpore za sanaciju i restrukturiranje jest načelo jednokratne dodjele iz točke 72. Smjernica iz 2004. u kojoj je objašnjeno sljedeće: U skladu s istim načelom [jednokratne dodjele], radi sprečavanja da poduzeća budu nepravično potpomognuti ako mogu opstati samo zahvaljujući ponavljanoj podršci države, potpora za restrukturiranje trebala bi se dati samo jednom. U točki 73. dodano je sljedeće: „Ako je planirana potpora za sanaciju ili restrukturiranje prijavljena Komisiji, država članica mora navesti je li dotično poduzeće već primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje u prošlosti, uključujući takve potpore dane prije početka primjene ovih Smjernica, te neprijavljene potpore. Ako je tako, i ako je prošlo manje od deset godina od dodjele potpore za sanaciju ili je razdoblje restrukturiranja završilo ili je provedba restrukturiranja zaustavljena (ovisno koji je od tih događaja zadnji), Komisija neće dopustiti daljnje potpore za sanaciju ili restrukturiranje.”

                  (153)

                  U ovom je slučaju društvo FagorBrandt 2008. primilo potpore za restrukturiranje koje je Komisija ocijenila spojivima. Usto, ne primjenjuje se nijedna od iznimaka iz točke 73. Smjernica iz 2004. Stoga nova potpora za restrukturiranje, koja je dodijeljena manje od šest godina nakon prethodne potpore, ne može ni u kojem slučaju biti spojiva s pravilima primjenjivima u području državnih potpora.

                  (154)

                  Prema tome, Komisija zaključuje da je državna potpora u korist društva FagorBrandt koja je proizašla iz zajma FDES-a od 25. studenoga 2013. nespojiva s unutarnjim tržištem na temelju pravila o provedbi članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a predviđenih Smjernicama iz 2004.

            7.2.3.   Zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR u korist društva Groupe Brandt

                  (155)

                  Kao što je dokazano u odjeljku 8.2., društvo Groupe Brandt potrebno je smatrati gospodarskim sljednikom društva FagorBrandt. U tom pogledu društvo Groupe Brandt stoga nije moglo primiti potpore za restrukturiranje na temelju načela jednokratne dodjele predviđenog točkama 72. i 73. Smjernica iz 2004.

                  (156)

                  Osim toga, čak i da je društvo Groupe Brandt potrebno smatrati novoosnovanim poduzetnikom, suprotno zaključcima iznesenima u odjeljku 8.2., potporu nije moguće ocijeniti spojivom zbog točke 12. Smjernica iz 2004. Naime, u toj je točki navedeno sljedeće: „U okviru ovih Smjernica novoosnovano poduzeće ne može dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje čak i ako je njegova početna financijska pozicija nesigurna. To je slučaj, primjerice, ako je novo poduzeće nastalo likvidacijom prethodnog poduzeća ili je samo preuzeo imovinu takvog poduzeća.” U ovom je slučaju društvo Groupe Brandt osnovano 15. siječnja 2014., nakon likvidacije društva FagorBrandt. Društvo Groupe Brandt ni u kojem slučaju nije moglo primiti državnu potporu u obliku potpore za restrukturiranje.

                  (157)

                  Prema tome, Komisija zaključuje da je državna potpora u korist društva Groupe Brandt, koja je proizašla iz zajma FDES-a od 24. travnja 2014., nespojiva s unutarnjim tržištem na temelju pravila o provedbi članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a predviđenih Smjernicama iz 2004.

            8.   POVRAT I GOSPODARSKI KONTINUITET

      8.1.   Okvir analize

                  (158)

                  Komisija je u skladu s odredbama UFEU-a i s ustaljenom sudskom praksom Suda ovlaštena odlučiti mora li dotična država ukinuti ili izmijeniti potporu za koju je ustanovila da nije spojiva s unutarnjim tržištem (32). Sud jednako tako dosljedno tvrdi da je ponovna uspostava prethodne situacije svrha obveze ukidanja potpore nespojive s unutarnjim tržištem, koja je državi članici propisana Komisijinom odlukom (33).

                  (159)

                  U tom je kontekstu Sud utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada korisnik vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonitih potpora, čime će izgubiti prednost koju ima na tržištu u odnosu na svoje konkurente te će se ponovno uspostaviti situacija koja je prethodila isplati potpore (34).

                  (160)

                  U skladu sa sudskom praksom, člankom 14. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (35) propisuje se sljedeće: „U slučaju kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore […]”.

                  (161)

                  Prema tome, s obzirom na to da je poduzimanjem predmetnih mjera prekršen članak 108. UFEU-a te da se one trebaju smatrati nezakonitim i nespojivim potporama, potrebno ih je vratiti kako bi se ponovno uspostavila situacija koja je na tržištu postojala prije njihove dodjele. Stoga povratom mora biti obuhvaćeno razdoblje tijekom kojeg je prednost dodijeljena korisniku, odnosno od trenutka stavljanja potpore na raspolaganje korisniku do njezina stvarnog povrata. Iznosima koje je potrebno vratiti obuhvaćene su kamate koje se naplaćuju do stvarnog povrata. U skladu sa sudskom praksom, kamate na povrat moraju se obračunavati od dana stvarnog stavljanja potpora na raspolaganje (36).

                  (162)

                  Francuska stoga treba od društva FagorBrandt zatražiti povrat nespojive potpore koju predstavlja zajam FDES-a od 25. studenoga 2013., a od društva Groupe Brandt povrat nespojive potpore koju predstavlja zajam FDES-a od 24. travnja 2014.

            8.2.   Povrat nespojive potpore od društva FagorBrandt – gospodarski kontinuitet

                  (163)

                  Na temelju sudske prakse, obveza povrata može se odnositi i na novo društvo na koje je društvo korisnik potpore prenijelo dio svoje imovine, ako je tim prijenosom moguće utvrditi gospodarski kontinuitet između tih dvaju društava (37). Naime, nije isključeno da se obveza povrata može odnositi i na neki drugi subjekt, ako se utvrdi da je taj subjekt stvarno uživao dotične potpore zbog gospodarskog kontinuiteta između tih dvaju subjekata. Ako je takav bio slučaj, subjekti koji su preuzeli djelatnosti korisnika potpore trebaju jednako tako vratiti potpore koje se smatraju nespojivima s unutarnjim tržištem.

                  (164)

                  Zajam FDES-a od 10 milijuna EUR dodijeljen je društvu FagorBrandt. Međutim, potonje je društvo likvidirano, a njegova je imovina prenesena presudom Trgovačkog suda u Nanterreu od 15. travnja 2014. Stoga valja ispitati mogu li se subjekti koji su preuzeli djelatnosti društva FagorBrandt, odnosno Variance Technologies, Pierre Jullien i Groupe Brandt, smatrati njegovim gospodarskim sljednicima i, posljedično, obveznicima povrata potpora nespojivih s unutarnjim tržištem koje je primilo društvo FagorBrandt.

                  (165)

                  Na temelju odluke Suda u predmetu Italija i SIM2/Komisija
                      (38), na kojoj je Komisija temeljila odluke Olympic Airlines, Alitalia i Sernam
                      (39), analiza gospodarskog kontinuiteta između subjekata temelji se na nizu pokazatelja. U sudskoj su praksi navedeni sljedeći elementi koji se mogu uzeti u obzir: i. opseg prenesene imovine; ii. cijena po kojoj je ta imovina prenesena; iii. identitet subjekata koji su preuzeli društvo; iv. trenutak kada je preuzimanje provedeno i v. gospodarsko obrazloženje preuzimanja. Taj je niz pokazatelja Sud potvrdio u svojoj presudi Ryanair protiv Komisije (40) od 28. ožujka 2012., kojom je podržao odluku Komisije u predmetu Alitalia.

                  (166)

                  U ovom se slučaju, s obzirom na iznimno ograničen obujam imovine koju su preuzeli društvo Variance Technologies (postrojenje u Aizenayu) i Pierre Jullien (proizvodno postrojenje u La Roche-sur-Yonu), ta dva preuzimatelja ne mogu smatrati gospodarskim sljednicima društva FagorBrandt.

                  (167)

                  Suprotno tomu, društvo Groupe Brandt preuzelo je putem svojeg društva majke Cevital svu materijalnu i nematerijalnu imovinu koja je bila u stopostotnom vlasništvu društva FagorBrandt te sve njegove zalihe. Naposljetku, društvo Groupe Brandt isto je tako preuzelo marke i patente društva FagorBrandt. Osim toga, društvo Groupe Brandt preuzelo je gotovo 90 % ugovora o radu društva FagorBrandt nakon njegove likvidacije.

                  (168)

                  Usto, Trgovački je sud u Nanterreu u okviru predstečajnog postupka koji se odnosio na društvo FagorBrandt, a ne u okviru tržišne transakcije, utvrdio cijenu po kojoj je društvo Groupe Brandt steklo tu imovinu. To je dokazano činjenicom da je društvo Groupe Brandt steklo imovinu društva FagorBrandt po cijeni od [0–5] milijuna EUR, iako je prihod tog društva 2012. iznosio [600–800] milijuna EUR. Osim toga, valja napomenuti da se, osim društva Groupe Brandt, nijedno društvo nije prijavilo za stjecanje imovine društva FagorBrandt. Stoga prodajna cijena nije proizašla iz suprotstavljanja više konkurentskih ponuda. Tako se ne može smatrati da je cijena po kojoj je društvo Groupe Brandt steklo imovinu društva FagorBrandt proizašla iz tržišne transakcije.

                  (169)

                  Usto, društvo Groupe Brandt namjeravalo je nastaviti iste proizvodne djelatnosti kao i društvo FagorBrandt, i to s istim markama. U tom pogledu valja napomenuti da je društvo Groupe Brandt preuzelo sve zalihe društva FagorBrandt (41) te sve obveze prema dobavljačima i kupcima povezane s prenesenim djelatnostima. Osim toga, grupa Cevital jasno je i javno (42) izjavila da namjerava imovinu društva FagorBrandt integrirati u vlastitu poslovnu strategiju, pri čemu se 10 % prihoda grupe Cevital već odnosilo na sektor električnih kućanskih uređaja. Naposljetku, društvo Groupe Brandt vrlo je očito preuzelo prava uporabe najpoznatijih marki društva u Francuskoj, odnosno Brandt, De Dietrich, Vedette, Sauter i Easycook.

                  (170)

                  Prema tome, s obzirom na opseg prenesene imovine, cijenu po kojoj je ta imovina prenesena i gospodarsko obrazloženje preuzimanja, Komisija je zaključila da između društava FagorBrandt i Groupe Brandt postoji gospodarski kontinuitet.

                  (171)

                  Francuska je elektroničkom poštom od 1. ožujka 2016. obavijestila Komisiju da je društvo Groupe Brandt, kao gospodarski sljednik društva FagorBrandt, vratilo element potpore koji je utvrđen u odjeljku 7.1.3.2. ove Odluke te da je platilo kamate na povrat do 29. veljače 2016. Društvo Groupe Brandt Francuskoj je 29. veljače 2016. vratilo iznos potpore i kamate, odnosno [0–100 000] EUR.

                  (172)

                  Općenito, povratom potpore želi se otkloniti narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano utvrđenom konkurentskom prednošću (u ovom slučaju, element potpore koji sadržava zajam FDES-a od 10 milijuna EUR) i ponovno uspostaviti situaciju koja je prethodila isplati potpore (43).

                  (173)

                  Prema tome, više nema potrebe od društva Groupe Brandt tražiti povrat nespojive državne potpore koju je primilo društvo FagorBrandt.

            8.3.   Povrat nespojive potpore od društva Groupe Brandt

                  (174)

                  U pogledu zajma FDES-a od 47,5 milijuna EUR koji je dodijeljen društvu Groupe Brandt, samo je to društvo dužno vratiti nepropisno stečene potpore. Naime, zajam je osobito dodijeljen društvu Groupe Brandt koje je na dan donošenja ove Odluke i dalje aktivno. Stoga nije upitan gospodarski kontinuitet između grupe Cevital i, s jedne strane, društva Exagon, te s druge strane, društva Groupe Brandt.

                  (175)

                  Osim toga, budući da su mjere potpore dodijeljene u obliku zajma, Komisija smatra da se potpora materijalizirala i da se u načelu nastavila materijalizirati u trenutku isplate svake tranše povrata.

                  (176)

                  Francuska je elektroničkom poštom od 1. ožujka 2016. obavijestila Komisiju da je društvo Groupe Brandt, u pogledu dospijeća do 29. veljače 2016., vratilo element potpore koji sadržava zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR u korist društva Groupe Brandt koji je utvrđen u odjeljku 7.1.3.3. ove Odluke, te da je isto tako do 29. veljače 2016. platilo kamate na povrat. Društvo Groupe Brandt Francuskoj je 29. veljače 2016. vratilo iznos potpore i kamate, odnosno [0–5 milijuna] EUR.

                  (177)

                  Osim toga, u pogledu svih budućih dospijeća od 1. ožujka 2016. kamatna je stopa zajma FDES-a povećana i utvrđena na 7,03 %. To je dokazano izmjenom ugovora o zajmu, koju je Francuska proslijedila Komisiji 1. ožujka 2016.

                  (178)

                  U pogledu tih elemenata, Komisija smatra da je otklonjen element potpore koji je sadržavao zajam FDES-a od 47,5 milijuna EUR te da je ponovno uspostavljena situacija koja je prevladavala prije dodjele nespojive potpore, u skladu sa sudskom praksom u tom području (44). Osim toga, u budućnosti se neće materijalizirati nijedna potpora.

                  (179)

                  Prema tome, više nema potrebe od društva Groupe Brandt tražiti povrat nespojive potpore.

            9.   ZAKLJUČAK

                  (180)

                  Komisija utvrđuje da je Francuska dodjelom zajmova FDES-a društvima FagorBrandt i Groupe Brandt nezakonito provela državne potpore i time prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, povratom zajmova i prilagodbom ugovora o zajmu tržišnim uvjetima ponovno je uspostavljena situacija koja je prevladavala prije dodjele tih nezakonitih državnih potpora, tako da više nije potrebno naložiti povrat i ukidanje predmetnih mjera,

            DONIJELA JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      1.   Državne potpore koja su proizašle iz zajmova Fonda za gospodarski i socijalni razvoj (FDES) koji su 28. studenoga 2013. dodijeljeni društvu FagorBrandt, s obzirom na to da je primijenjena kamatna stopa niža od stope izračunane u ovoj Odluci na temelju Komunikacije Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih i diskontnih stopa (dalje u tekstu: „Komunikacija iz 2008.”), odnosno od 7,03 %, te koje je Francuska nezakonito dodijelila u korist društva FagorBrandt i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nespojive su s unutarnjim tržištem.
      2.   Državne potpore koje su proizašle iz zajma FDES-a koji je 24. travnja 2014. dodijeljen društvu Groupe Brandt, s obzirom na to da su primijenjene kamatne stope niže od stope izračunane u ovoj Odluci na temelju Komunikacije iz 2008., odnosno od 7,03 %, te koje je Francuska nezakonito dodijelila u korist društva Groupe Brandt i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nespojive su s unutarnjim tržištem.
      Članak 2.
      Nakon što je utvrđeno da je društvo Groupe Brandt vratilo potpore iz članka 1., formalni istražni postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije postao je bespredmetan.
      Članak 3.
      Ova je Odluka upućena Francuskoj Republici.

         Sastavljeno u Bruxellesu 15. ožujka 2016.

               Za Komisiju

            Margrethe VESTAGER

               Članica Komisije

         (1)  SL C 460, 19.12.2014., str. 66.

         (2)  Vidjeti bilješku 1.

         (*)  Povjerljiva informacija.

         (3)  Société Générale, Natixis, CACIB, Arkea i BBVA.

         (4)

         „I. Potraživanja koja uredno nastaju uslijed donošenja presude o pokretanju postupka za potrebe provedbe postupka ili razdoblja promatranja ili u zamjenu za uslugu pruženu dužniku tijekom tog razdoblja, plaćaju se po njihovu dospijeću.

            II. Ako se ne plate po dospijeću, ta se potraživanja prema pravu prvenstva plaćaju prije svih drugih potraživanja, s pravom prvenstva ili instrumentima osiguranja ili bez njih, ne uključujući potraživanja osigurana pravom prvenstva utvrđenim u člancima L. 3253-2, L. 3253-4 i L. 7313-8 Zakona o radu, pravosudne troškove uredno nastale uslijed donošenja presude o pokretanju postupka za potrebe provedbe tog postupka i potraživanja osigurana pravom prvenstva utvrđenim u članku L. 611-11 ovog Zakona. […]”

         (5)  Sezonski je kredit kratkoročni, poslovni kredit kojim se odgovara na potrebe proizašle iz periodične djelatnosti pa tako i iz sezonske naravi kupnje i proizvodnje ili prodaje poduzetnika.

         (6)  Prvotni naziv društva bio je Electrom SAS.

         (7)  […] milijuna EUR u obliku dokapitalizacije i […] milijuna EUR na blokiranom tekućem računu čije je plaćanje uvjetovano dobivanjem bankovnih financiranja i sudjelovanjem FDES-a.

         (8)  Vidjeti bilješku 1.

         (9)  SL C 14, 19.1.2008., str. 6.

         (10)  SL C 244, 1.10.2004., str. 2.

         (11)  Odluka Komisije 2013/283/EU od 25. srpnja 2012. o državnoj potpori koju Francuska planira dodijeliti društvu FagorBrandt (SA.23839 (C 44/2007) (SL L 166, 18.6.2013., str. 1.).

         (12)  Presude Suda od 4. travnja 1995., Komisija/Italija, C-348/93, ECLI:EU:C:1995:95, točke 24., 26. i 27., od 4. travnja 1995., Komisija/Italija, C-350/93, ECLI:EU:C:1995:96, točke 19., 21. i 22., i od 29. travnja 2004., Njemačka/Komisija, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, točke 74., 75. i 76.

         (13)  Presuda Općeg suda od 28. ožujka 2012., Ryanair/Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, točka 155.

         (14)  Vidjeti Odluku Komisije od 17. rujna 2008., Državna potpora br. N 321/08, N 322/08 i N 323/08 – Grčka – Prodaja određene imovine društva Olympic Airlines/Olympic Airways Services (SL C 18, 23.1.2010., str. 9.).

         (15)  Vidjeti presudu Općeg suda od 12. prosinca 2000., Alitalia protiv Komisije, T-296/97, ECLI:EU:T:2000:289, točka 81.

         (16)  Vidjeti bilješku 11.

         (17)  Ibid.

         (18)  Službeni list Francuske Republike (JORF) od 1.12.2004.

         (19)  Presuda Suda od 29. lipnja 1999., DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, točka 22.

         (20)  http://www.lefigaro.fr/societes/2013/12/19/20005-20131219ARTFIG00567-arnaud-montebourg-au-chevet-de-fagorbrandt.php: Novine Le Figaro, 19.12.2013., „Arnaud Montebourg au chevet de FagorBrandt” („Arnaud Montebourg priskače u pomoć društvu FagorBrandt”).

         (21)  http://fr.reuters.com/article/frEuroRpt/idFRL5N0IQ3HR20131105: Novine Reuters, 5.11.2013., „Fagor a un avenir en France, dit Montebourg” („Fagor ima budućnost u Francuskoj, tvrdi Montebourg”).

         (22)  http://fr.reuters.com/article/frEuroRpt/idFRL5N0IR2AJ20131106: Novine Reuters, 6.11.2013., „FagorBrandt – Le gouvernement veut sauver un maximum d'emplois” („FagorBrandt – Vlada želi spasiti što više radnih mjesta”).

         (23)  http://www.planet.fr/revue-du-web-fagorbrandt-loffre-de-reprise-devrait-pouvoir-etre-amelioree-montebourg.538024.1912.html: Novine La Tribune, 22.1.2014., „FagorBrandt: l'offre de reprise ‚devrait pouvoir être améliorée’” („FagorBrandt: ponuda za preuzimanje ‚trebala bi se moći poboljšati’”).

         (24)  […] i […]

         (25)  Tranša B vraćena je krajem travnja 2014. umjesto krajem ožujka. Kazne za kašnjenje predviđene ugovorom sklopljenim s FDES-om plaćene su u skladu s ugovornim odredbama.

         (26)  Gospodarska prednost = 0,0703 × 10 000 000 – [0,05 – 0,10] × 10 000 000.

         (27)  Société Générale i Natixis banke su prvog reda prethodnog društva FagorBrandt: svaka od te dvije banke ima 3 milijuna EUR neosiguranih potraživanja, koja su postala nezaštićena nakon ukidanja založnog prava na zalihama za vrijeme promatranja društva FagorBrandt.

         (28)  Société Générale, Natixis, CACIB, Arkea i BBVA.

         (29)  Gospodarska prednost = (0,0703 × 11 200 000 – [0,00 – 0,05] × 11 200 000) + (0,0703 × 23 800 000 – [0,00 – 0,05] × 23 800 000) + (0,0703 × 12 500 000 – [0,00 – 0,05] × 12 500 000).

         (30)  SL C 249, 31.7.2014., str. 1.

         (31)  Presuda Suda od 28. travnja 1993., Italija protiv Komisije, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, točka 20.

         (32)  Vidjeti presudu Suda od 12. srpnja 1973., Komisija protiv Njemačke, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, točku 13.

         (33)  Vidjeti presudu od 14. rujna 1994., Španjolska protiv Komisije, C-278/92, C-279/92 i C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, točku 75.

         (34)  Vidjeti presudu Suda od 17. lipnja 1999., Belgija protiv Komisije, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, točke 64. i 65.

         (35)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

         (36)  Presuda Općeg suda od 30. siječnja 2002., Keller i Keller Meccanica protiv Komisije, T-35/99, ECLI:EU:T:2002:19, točke od 106. do 109.

         (37)  Presuda Općeg suda od 28. ožujka 2012., Ryanair protiv Komisije, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, točka 155.

         (38)  Presuda Suda od 8. svibnja 2003., Italija i SIM 2 Multimedia SpA protiv Komisije, C-328/99 i C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252.

         (39)  Odluka Komisije od 17. rujna 2008., Državne potpore N 321/08, N 322/08 i N 323/08 – Grčka – Prodaja određene imovine društva Olympic Airlines protiv Olympic Airways Services; Odluka Komisije od 12. studenoga 2008., Državne potpore N 510/08 – Italija – Prodaja imovine društva Alitalia; Odluka Komisije od 4. travnja 2012., SA.34547 – Francuska – Preuzimanje imovine grupe SERNAM u okviru predstečajnog postupka.

         (40)  Presuda Općeg suda od 28. ožujka 2012., Ryanair Ltd protiv Komisije, T-123/09, Zb., ECLI:EU:T:2012:164.

         (41)  Ne uključujući zalihe iz postrojenja u La Roche-sur-Yonu.

         (42)  http://www.usinenouvelle.com/article/la-strategie-de-l-algerien-cevital-avec-brandt.N268498.

         (43)  Presuda Suda od 11. rujna 2009., Komisija protiv MTU Friedrichshafen, C-520/07 P, ECLI:EU:C:2009:557, točka 57. i navedena sudska praksa, odnosno presude Italija i SIM 2 Multimedia protiv Komisije, C-328/99 i C-399/00 ECLI:EU:C:2003:252, točka 66. i Njemačka protiv Komisije, C-277/00 ECLI:EU:C:2004:238, točke od 74. do 76.

         (44)  Vidjeti bilješku 43.


title: Odluka Vijeća od 11. travnja 2016. o novom sastavu upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja

text:
               19.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 137/2

         ODLUKA VIJEĆA
   od 11. travnja 2016.
   o novom sastavu upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja
   (2016/C 137/02)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 337/75 od 10. veljače 1975. o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja, a posebno njezin članak 4. (1),
   uzimajući u obzir imenovanje koje je predložila austrijska vlada,
   uzimajući u obzir kandidata kojeg je Vijeću predložila Komisija kao predstavnika poslodavaca,
   budući da:

               (1)

               Svojim odlukama od 14. srpnja 2015. (2) i 14. rujna 2015. (3) Vijeće je imenovalo članove upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja na razdoblje od 18. rujna 2015. do 17. rujna 2018.

               (2)

               Mjesto člana u upravnom odboru Centra u kategoriji predstavnikâ vlada postalo je slobodno za Austriju ostavkom g. Reinharda NÖBAUERA.

               (3)

               Mjesto člana u upravnom odboru Centra postalo je slobodno za Cipar u kategoriji predstavnikâ organizacija poslodavaca ostavkom g. Michaela PILIKOSA.

               (4)

               Članovi upravnog odbora navedenog Centra trebali bi biti imenovani do kraja tekućeg mandata koji istječe 17. rujna 2018.,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeće osobe imenuju se članovima upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja do kraja njihova mandata koji traje do 17. rujna 2018.:
   PREDSTAVNICI VLADA:

               AUSTRIJA

               g. Eduard STAUDECKER

         PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA POSLODAVACA:

               CIPAR

               g. Michael ANTONIOU

         Članak 2.
   Ova se Odluka objavljuje u informativne svrhe u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 11. travnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  SL L 39, 13.2.1975., str. 1.

      (2)  SL C 232, 16.7.2015., str. 2.

      (3)  SL C 305, 16.9.2015., str. 2.