title: 2012/246/EU: Provedbena odluka Komisije od 2. svibnja 2012. o izmjeni Odluke 2011/207/EU o utvrđivanju posebnog programa kontrole i inspekcijskih pregleda koji se odnosi na oporavak plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru (priopćena pod brojem dokumenta C(2012) 2800)

text:
               04/Sv. 12

               HR

               Službeni list Europske unije

               71

         32012D0246

               L 121/25

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
   od 2. svibnja 2012.
   o izmjeni Odluke 2011/207/EU o utvrđivanju posebnog programa kontrole i inspekcijskih pregleda koji se odnosi na oporavak plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2012) 2800)
   (2012/246/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 95.,
   budući da:

               (1)

               2006. godine Međunarodna komisija za očuvanje atlantskog tunja (ICCAT) donijela je višegodišnji plan oporavka stoka plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru. ICCAT je izmijenio taj višegodišnji plan oporavka tijekom godišnje sjednice 2008. godine. Izmijenjeni plan prenesen je u pravo Unije Uredbom Vijeća (EZ) br. 302/2009 od 6. travnja 2009. o višegodišnjem planu oporavka stoka plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru (2). Taj je plan dodatno izmijenjen i potvrđen na ICCAT-ovoj godišnjoj sjednici 2010. u ICCAT-ovoj Preporuci 10-04 (3).

               (2)

               Kako bi se osigurala uspješna provedba izmijenjenog višegodišnjega plana oporavka, Odluka Komisije 2009/296/EZ (4) uspostavila je poseban program kontrole i inspekcijskih pregleda koji obuhvaća razdoblje od dvije godine, od 15. ožujka 2009. do 15. ožujka 2011.

               (3)

               Poseban program kontrole i inspekcijskih pregleda koji se odnosi na oporavak plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru, kako je utvrđen u Odluci Komisije 2011/207/EU (5), usvojen je s ciljem osiguravanja kontinuiteta programa koji je uspostavljen Odlukom 2009/296/EZ i neodgodive provedbe određenih odredaba ICCAT-ove Preporuke 10-04, posebno onih o ranom dostavljanju potrebnih planova ribolova i inspekcijskih pregleda. Odluka 2011/207/EU obuhvaća razdoblje od 15. ožujka 2011. do 15. ožujka 2014.

               (4)

               S obzirom na rasprave koje su vođene na godišnjoj sjednici ICCAT-a 2011. godine i s ciljem pune provedbe odredaba koje zahtijeva ICCAT, potrebna je provedba zahtjeva o uzorkovanju i pilot-aktivnostima koje su utvrđene u stavku 87. ICCAT-ove preporuke 10-04 o uspostavi višegodišnjeg plana oporavka stoka plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru.

               (5)

               Stoga je primjereno ažurirati i ispraviti određene zastarjele ili pogrešne upute u Odluci 2011/207/EU.

               (6)

               Odluku 2011/207/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene u ovoj Uredbi su u skladu s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2011/207/EU mijenja se kako slijedi:

               1.

               Naslov se zamjenjuje sljedećim:
               „Provedbena Odluka Komisije od 29. ožujka 2011. o uspostavi posebnog programa kontrole i inspekcijskih pregleda koji se odnosi na oporavak stoka plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru”.

               2.

               U članku 3. točka (2) zamjenjuje se sljedećim:

                           „2.

                           svi ulovi, iskrcaji, prenošenje, pretovari i stavljanje u kaveze, uključujući programe uzorkovanja i pilot studije;”.

               3.

               U članku 4. dodaju se sljedeće točke 9. i 10.:

                           „9.

                           provedba pilot studija o tome kako na bolji način procijeniti broj i težinu plavoperajnog tunja na mjestu ulova;

                           10.

                           provedba programa uzorkovanja i/ili alternativnih programa u trenutku stavljanja u kaveze kako bi se poboljšale procjene kod prebrojavanja i određivanja težine ribe u kavezima.”.

               4.

               U članku 9. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.

                           Država članica koja namjerava provoditi nadzor i inspekciju ribarskih plovila u vodama pod nadležnošću druge države članice u okviru Zajedničkog programa upravljanja mora o svojoj namjeri obavijestiti kontaktnu točku dotične obalne države članice, kako se navodi u članku 80., točki 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, i Europsku agenciju za kontrolu ribarstva (EFCA).”

               5.

               Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 10.
               Podaci o kršenju
               Države članice čiji službenici za vrijeme inspekcijskog pregleda uoče bilo kakvo kršenje aktivnosti iz članka 3. bez odgađanja će obavijestiti treću zemlju i Komisiju o datumu inspekcijskog pregleda i detaljima kršenja.”

               6.

               U članku 14. riječi „Agencija za kontrolu ribarstva Zajednice (CFCA)” zamjenjuju se riječju „EFCA”.

               7.

               Članak 15. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u stavku 1. riječ „CFCA”zamjenjuje se riječju „EFCA”;

                           (b)

                           u stavku 3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
                           „3.   Ovo izvješće sadrži sljedeće informacije, u skladu s tablicom utvrđenom u Prilogu IV:”.

               8.

               Prilozi I. i II. zamjenjuju se tekstom u Prilogu ovoj Odluci.

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. svibnja 2012.

            Za Komisiju

         Maria DAMANAKI

            Članica Komisije

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

      (2)  SL L 96, 15.4.2009., str. 1.

      (3)  Preporuka ICCAT-a o izmjeni ICCAT-ove Preporuke o utvrđivanju višegodišnjeg plana oporavka plavoperajnog tunja u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru.

      (4)  SL L 80, 26.3.2009., str. 18.

      (5)  SL L 87, 2.4.2011., str. 9.
   PRILOG
   „
         PRILOG I.

            MJERILA

         Mjerila utvrđena u ovom Prilogu provode se kako bi se posebno osiguralo sljedeće:

                     (a)

                     potpuni nadzor nad poslovima držanja u kavezima u vodama Unije;

                     (b)

                     potpuni nadzor nad poslovima prijenosa;

                     (c)

                     potpuni nadzor nad zajedničkim ribolovom;

                     (d)

                     kontrolu svih dokumenata koje zahtijeva zakonodavstvo koje se primjenjuje na plavoperajnog tunja, posebno provjera pouzdanosti evidentiranih podataka.

                     Mjesto inspekcijskog pregleda

                     Mjerilo

                     Držanje u kavezima

                     Svi poslovi stavljanja u kaveze u uzgajalištu moraju imati odobrenje države članice zastave ulovnog plovila i/ili klopke, prema potrebi, u roku od 48 sati nakon dostave informacija koje su potrebne za poslove stavljanja u kaveze;
                     Svako stavljanje u kaveze plavoperajnog tunja mora biti popraćeno točnom, potpunom i potvrđenom dokumentacijom koju zahtijeva ICCAT (kako je predviđeno u ICCAT-ovoj Preporuci 10-04);
                     Svi poslovi stavljanja u kaveze moraju biti podvrgnuti inspekcijskom pregledu od strane nadležnih tijela države članice uzgajališta. Inspekcijski pregled treba obuhvatiti cjelokupan posao stavljanja u kaveze;
                     Programi uzorkovanja o tome kako na bolji način procijeniti broj i težinu plavoperajnog tunja provode se na mjestu stavljanja u kaveze;
                     Svi poslovi stavljanja u kaveze nadziru se putem videokamere u vodi (kako je predviđeno u stavku 86. ICCAT-ove Preporuke 10-04);
                     Riba se stavlja u kaveze prije 31. srpnja osim ako država članica uzgajališta koja preuzima ribu ne dostavi valjane razloge, uključujući višu silu, koji su priloženi uz izvješće o stavljanju u kaveze prilikom predaje.

                     Izlov

                     Svaki izlov mora biti popraćen točnom, potpunom i potvrđenom dokumentacijom (kako je predviđeno odredbama ICCAT-ove Preporuke 10-04);
                     Pri svakom izlovu iz kaveza mora biti prisutan ICCAT-ov regionalni promatrač.

                     Inspekcijski pregled na moru

                     Mjerilo koje se određuje nakon detaljne analize ribolovne aktivnosti u svakom području;
                     Mjerila u plovidbi odnose se na broj dana ophodnje na moru i također se odnose na broj dana ophodnje pri čemu se utvrđuje ribolovna sezona i vrsta ciljne ribolovne aktivnosti.

                     Poslovi prijenosa

                     Svi poslovi prijenosa moraju imati prethodno odobrenje države zastave na temelju prethodne obavijesti o prijenosu (kako je predviđeno u ICCAT-ovoj Preporuci 10-04);
                     Svaki prijenos mora imati dodijeljen broj odobrenja (kako je predviđeno u stavku 76. ICCAT-ove Preporuke 10-04);
                     Prijenos se odobrava u roku od 48 sati od predaje prethodne obavijesti o prebacivanju (kako je predviđeno u stavku 76. ICCAT-ove Preporuke 10-04);
                     ICCAT-ova Deklaracija o prijenosu šalje se državi zastave po završetku prebacivanja (kako je predviđeno u stavku 77. ICCAT-ove Preporuke 10-04);
                     Svi poslovi prijenosa nadziru se putem videokamere u vodi (kako je predviđeno u stavku 79. ICCAT-ove Preporuke 10-04);
                     Pilot studije o načinu za bolju procjenu broja i težine plavoperajnog tunja provode se na mjestu ulova uključujući upotrebu stereoskopskih sustava.

                     Pretovari

                     Sva plovila bit će pregledana prilikom dolaska i prije početka pretovara, kao i prije odlaska i nakon završetka pretovara. Nasumične provjere provode su lukama koje nisu unaprijed utvrđene;
                     Deklaracija o pretovaru šalje se državama zastave najkasnije 48 sati nakon dana pretovara u luci (kako je predviđeno u stavku 69. ICCAT-ove Preporuke 10-04).

                     Zajednički ribolov

                     Sve zajedničke ribolovne operacije (ZRO) moraju imati prethodno odobrenje država zastave i Komisije koja šalje odobrene ZRO-e ICCAT-u; Popis odobrenih ZRO-a objavljuje se na internetskoj stranici ICCAT-a.

                     Nadzor iz zraka

                     Fleksibilno mjerilo, utvrđuje se nakon detaljne analize ribolovne aktivnosti u svakom pojedinom području i uzimajući u obzir raspoložive resurse koji su dostupni državi članici.

                     Iskrcavanje

                     Sva plovila koja uplovljavaju u određenu luku radi iskrcavanja plavoperajnog tunja bit će podvrgnuta inspekcijskom pregledu. Nasumične provjere provode su lukama koje nisu unaprijed utvrđene;
                     Nadležno tijelo šalje evidenciju o iskrcaju tijelu države zastave ribarskog plovila u roku od 48 sati nakon završetka iskrcavanja (kako je predviđeno u stavku 68. ICCAT-ove Preporuke 10-04).

                     Stavljanje na tržište

                     Fleksibilno mjerilo, utvrđuje se nakon detaljne analize aktivnosti stavljanja na tržište.

                     Sportski i rekreacijski ribolov

                     Fleksibilno mjerilo, utvrđuje se nakon detaljne analize aktivnosti sportskog i rekreacijskog ribolova.

                     Klopke

                     Svaki ribolov uz upotrebu klopki, uključujući prijenos i izlov, podliježu inspekcijskim pregledima i provjeri domaćih promatrača.

         PRILOG II.

            POSTUPCI KOJIH SE PRIDRŽAVAJU SLUŽBENICI

         1.   Poslovi u okviru inspekcijskog pregleda

         1.1.   Opći poslovi u okviru inspekcijskog pregleda

         Za svaku kontrolu i inspekcijski pregled sastavlja se izvješće, u obliku koji je utvrđen u dijelu 2. ovog Priloga. Službenici od slučaja do slučaja provjeravaju i u izvješću bilježe sljedeće informacije:

                     (1)

                     detalje o identitetu odgovornih osoba, kao i plovila, osoblja u ribogojilištu itd. koji sudjeluju u pregledanim aktivnostima;

                     (2)

                     povlastice, dozvole i odobrenja za ribolov;

                     (3)

                     relevantnu dokumentaciju o plovilu kao što su brodski dnevnici, deklaracije o prijenosu i pretovaru, ICCAT-ovi dokumenti o ulovu plavoperajnog tunja, potvrde o ponovnom izvozu i ostala dokumentacija koja je pregledana u svrhu kontrole i inspekcijskih pregleda kako je predviđeno u ICCAT-ovoj Preporuci 10-04;

                     (4)

                     detaljna zapažanja o veličini ulovljenog plavoperajnog tunja, tunja uhvaćenog u klopku, prenesenog, pretovarenog, iskrcanog, prevezenog, uzgojenog, prerađenog ili prodanog u smislu poštovanja odredaba plana oporavka. U slučaju stavljanja u kaveze, to uključuje unakrsne provjere deklaracije u stavljanju u kaveze, video snimke i rezultate programa uzorkovanja i pilot studija;

                     (5)

                     postotak usputnog ulova plavoperajnog tunja na brodovima koji ne love aktivno plavoperajni tunj.

               Informacije koje se odnose na sve bitne nalaze inspekcijskog pregleda na moru, nadzorom iz zraka, u lukama, pregleda klopki, ribogojilišta ili bilo kojeg drugog poduzeća, bilježe se u izvješću o inspekcijskom pregledu. U slučaju inspekcijskog pregleda u okviru ICCAT-ova Programa zajedničkih međunarodnih inspekcijskih pregleda, službenik u dnevnik plovila treba upisati provedene preglede i uočena kršenja.
         Ovi se nalazi uspoređuju s informacijama koje službenicima dostave ostala nadležna tijela, uključujući informacije iz sustava satelitskog praćenja plovila (VMS), popisa odobrenih plovila, izvješća promatrača, video snimaka i svih dokumenata o ribolovnim aktivnostima
         1.2.   Poslovi u okviru inspekcijskog pregleda za nadzor iz zraka

         Službenici izvještavaju o podacima koji su dobiveni nadzorom u svrhu unakrsne provjere, a posebno provjere uočenih ribarskih plovila prema VMS-u i popisima ovlaštenih plovila.
         Službenici prate i izvještavaju o nezakonitim neidentificiranim i neprijavljenim (NNN) ribolovnima aktivnostima i korištenju zrakoplova i helikoptera za traženje tunja.
         Posebna pozornost daje se područjima zabrane ribolova, razdobljima ribolovnih sezona i aktivnostima flota na koje se primjenjuju odstupanja.
         1.3.   Poslovi inspekcijskog pregleda na moru

         1.3.1.   Opći poslovi u okviru inspekcijskog pregleda

         U slučaju da se uginule ribe ukrcavaju na ulovno plovilo ili su prisutne na palubi plovila za preradu ili prijevoz, službenici uvijek moraju provjeriti količine ribe zadržane na plovilu i usporediti ih s količinama koje su evidentirane u relevantnoj dokumentaciji na plovilu
         U slučaju prijenosa žive ribe, službenici moraju utvrditi sredstva koja koriste stranke za procjenu količine živog plavoperajnog tunja koja se prenosi u odnosu na rezultate pilot studija. Službenici moraju dobiti na uvid i provjeriti prebačene količine, kako je zabilježeno na video snimci.
         Inspektori ronioci država članica provode niz inspekcija, odnosno „provjera na licu mjesta” u plutajućim kavezima za tegljenje i provjeravaju da broj i procijenjena ulovljena količina koja se prebacuje odgovara onoj koja je navedena u ICCAT-ovoj deklaraciji o prijenosu koja se nalazi na tegljačima. Službenici sustavno provjeravaju:

                     (1)

                     da ribarska plovila imaju odobrenje za obavljanje djelatnosti ribolova (oznake, identitet, povlastica, odobrenje za ribolov i ICCAT popisi);

                     (2)

                     ispunjavaju li plovila zahtjeve u pogledu dokumentacije;

                     (3)

                     da su ribarska plovila opremljena ispravnim VMS sustavom i da se poštuju zahtjevi u pogledu slanja VMS podataka;

                     (4)

                     da ribarska plovila ne djeluju unutar područja zabrane ribolova i da poštuju sezone zabrane ribolova;

                     (5)

                     ispunjavanje zahtjeva u pogledu dokumentacije o ulovu;

                     (6)

                     pridržavanje kvota i ograničenja usputnog ulova;

                     (7)

                     strukturu ulova na plovilu prema veličini na koji se primjenjuje najmanja veličina;

                     (8)

                     fizičke količine svih vrsta na brodu i njihov izgled;

                     (9)

                     ribolovni alat na plovilu;

                     (10)

                     prisutnost promatrača, ako je bitno.

               Službenici prate i izvještavaju o nezakonitim neidentificiranim i neprijavljenim (NNN) ribolovnima aktivnostima i korištenju zrakoplova i helikoptera za traženje tunja.
         1.3.2.   Poslovi inspekcijskog pregleda prilikom prijenosa

         Službenici sustavno provjeravaju:

                     (1)

                     ispunjavanje zahtjeva u pogledu prethodne obavijesti o prijenosu;

                     (2)

                     da je država zastave dodijelila broj odobrenja za svaki prijenos i o tome obavijestila kapetana ribolovnog plovila, klopke ili ribogojilišta, prema potrebi, u roku od 48 sati nakon dostave prethodne obavijesti o prijenosu;

                     (3)

                     ispunjavanje zahtjeva iz ICCAT-ove deklaracije o prijenosu;

                     (4)

                     da je deklaraciju o prijenosu potpisao ICCAT-ov regionalni promatrač na plovilu i poslao je kapetanu tegljača;

                     (5)

                     ispunjavanje zahtjeva u pogledu video snimanja;

                     (6)

                     na koji je način procijenjen broj i težina plavoperajnog tunja u trenutku ulova prema pilot studijama, uključujući upotrebu stereoskopskih kamera.

               1.3.3.   Poslovi inspekcijskog pregleda u zajedničkom ribolovu

         Službenici sustavno provjeravaju:

                     (1)

                     ispunjavanje zahtjeva zajedničkih ribolovnih poslova u pogledu informacija koje se bilježe u ribolovni brodski dnevnik;

                     (2)

                     da su nadležna tijela države zastave ribolovnih plovila dostavila odobrenje za zajednički ribolov dostavljeno tim plovilima koristeći obrazac utvrđen u Prilogu V. Uredbi (EZ) br. 302/2009;

                     (3)

                     prisutnost promatrača za vrijeme zajedničkog ribolova.

               1.4.   Poslovi inspekcijskog pregleda tijekom iskrcaja

         Službenici sustavno provjeravaju:

                     (1)

                     da ribarska plovila imaju odobrenje za obavljanje djelatnosti ribolova (oznake, identitet, povlastica, odobrenje za ribolov i ICCAT popisi);

                     (2)

                     jesu li nadležna tijela primila prethodnu obavijest o dolasku zbog iskrcaja;

                     (3)

                     je li nadležno tijelo poslalo evidenciju o iskrcaju tijelu države zastave ribarskog plovila u roku od 48 sati nakon što je iskrcavanje završilo;

                     (4)

                     da su ribarska plovila opremljena ispravnim VMS sustavom i da se poštuju zahtjevi u pogledu slanja VMS podataka;

                     (5)

                     ispunjavaju li plovila zahtjeve u pogledu dokumentacije;

                     (6)

                     fizičke količine ulovljene ribe na plovilu i izgled;

                     (7)

                     strukturu ukupnog ulova na plovilu kako bi provjerili poštivanje pravila o
                     usputnom ulovu;

                     (8)

                     strukturu ulova na plovilu prema veličini kako bi provjerili poštivanje pravila o
                     najmanjoj veličini;

                     (9)

                     ribolovni alat na plovilu;

                     (10)

                     u slučaju iskrcavanja prerađenih proizvoda, korištenje ICCAT-ovih konverzijskih faktora za izračunavanje istovjetne zaokružene težine prerađenog plavoperajnog tunja;

                     (11)

                     da je plavoperajni tunj koji se iskrcava s brodova s mamcima, plovila duge plovidbe, plovila s ručnim ribolovnim alatom ili plovila s povlačnim povrazom u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru pravilno označena na repu.

               1.5.   Poslovi inspekcijskog pregleda tijekom pretovara

         Službenici sustavno provjeravaju:

                     (1)

                     da ribarska plovila imaju odobrenje za obavljanje djelatnosti ribolova (oznake, identitet, povlastica, odobrenje za ribolov i ICCAT popisi);

                     (2)

                     jesu li nadležna tijela primila prethodnu obavijest o dolasku zbog iskrcaja;

                     (3)

                     jesu li ribolovna plovila koja žele obaviti pretovar dobila prethodno odobrenje od svoje države zastave;

                     (4)

                     da su količine navedene za pretovar u prethodnoj obavijesti provjerene;

                     (5)

                     da je deklaracija o pretovaru poslana državi zastave najkasnije 48 sati nakon dana pretovara u luci;

                     (6)

                     da je relevantna dokumentacija prisutna na plovilu i propisano ispunjena, uključujući deklaraciju o pretovaru, relevantan dokument ICCAT-a o ulovu plavoperajnog tunja i potvrdu o ponovnom izvozu;

                     (7)

                     u slučaju prerađenih proizvoda, korištenje ICCAT-ovih konverzijskih faktora za izračunavanje istovjetne zaokružene težine prerađenog plavoperajnog tunja.

               1.6.   Poslovi inspekcijskog pregleda u ribogojilištima

         Službenici sustavno provjeravaju:

                     (1)

                     da je relevantna dokumentacija prisutna i propisano ispunjena i prijavljena (isprava o ulovu plavoperajnog tunja i potvrda o ponovnom izvozu, deklaracija o prijenosu, deklaracija o pretovaru);

                     (2)

                     da su poslovi stavljanja u kaveze dobili odobrenje od ulovnog plovila i/ili klopke i tijela države članice uzgajališta;

                     (3)

                     da je tijekom prenošenja i izlova plavoperajnog tunja prisutan regionalni promatrač ICCAT-a i da je potvrdio deklaracije o stavljanju u kaveze;

                     (4)

                     da se sve aktivnosti prebacivanja iz kaveza u ribogojilište prate putem videokamera u vodi;

                     (5)

                     da država članica uzgajališta neće prihvatiti stavljanje plavoperajnog tunja u kaveze kada količina prema broju i/ili težini prelazi količinu koju je za držanje u kavezima odobrila država zastave;

                     (6)

                     da je uzorak uzet prilikom svakog stavljanja u kaveze, uključujući kada se riba prebacuje iz klopke u kavez za tovljenje.

               Inspektori ronioci države članice provode niz „provjera na licu mjesta” u kavezima u ribogojilištu da potvrde količine ribe u kavezima. Inspekcije obavljaju ronioci koji u jednoj državi članici također koriste stereoskopsku kameru.
         1.7.   Poslovi inspekcijskog pregleda koji se odnose na prijevoz i stavljanje na tržište

         Službenici sustavno provjeravaju:

                     (1)

                     u pogledu prijevoza, posebno relevantne popratne dokumente i provjeravaju ih prema fizičkoj količini koja se prevozi;

                     (2)

                     u pogledu stavljanja na tržište, da je relevantna dokumentacija prisutna i propisano ispunjena, uključujući relevantan dokument o ulovu plavoperajnog tunja i potvrdu o ponovnom izvozu.

               2.   Izvješća o inspekcijskom pregledu

                     (1)

                     Za inspekcijske preglede koji su provedeni u okviru ICCAT-ovog programa zajedničkih međunarodnih inspekcijskih pregleda, službenici koriste obrazac iz Dodatka 1. ovom Prilogu.

                     (2)

                     Za ostale inspekcijske preglede službenici koriste obrasce za nacionalna izvješća koji su ispunjeni u skladu s člankom 100. i Prilogom XXVII. Provedbenoj Uredbi Komisije (EU) br. 404/2011 od 8. travnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1).

         Dodatak 1.
         ICCAT IZVJEŠĆE O INSPEKCIJI br. …

            UOČENI OZBILJNI PREKRŠAJI

      ”

      (1)  SL L 112, 30.4.2011., str. 1.


title: 2011/258/EU: Provedbena odluka Komisije od 27. travnja 2011. o izmjeni Odluke 89/471/EEZ o odobrenju metoda za klasificiranje svinjskih trupova u Njemačkoj (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 2709) (vjerodostojan je samo njemački tekst)

text:
                  03/Sv. 40

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  300

            32011D0258

                  L 110/29

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
      od 27. travnja 2011.
      o izmjeni Odluke 89/471/EEZ o odobrenju metoda za klasificiranje svinjskih trupova u Njemačkoj
      (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 2709)
      (vjerodostojan je samo njemački tekst)
      (2011/258/EU)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 43. točku (m), u vezi s člankom 4.,
      budući da:

                  (1)

                  Odlukom Komisije 89/471/EEZ (2) odobrena je uporaba nekoliko metoda za klasificiranje svinjskih trupova u Njemačkoj.

                  (2)

                  Njemačka je izjavila da je prijeko potrebno ažurirati nacionalnu formulu kako bi se uzeo u obzir napredak u uzgoju tijekom posljednjih 15 godina. Posljednje ažuriranje jednadžbe za krto meso za uređaje za klasificiranje i metodu „Zwei-Punkt-Meβνerfahren” (ZP) izvršeno je 1995.

                  (3)

                  Njemačka je zatražila od Komisije da odobri zamjenu formula koje se koriste u metodama „General Electric Logiq 200pro”, „Autofom I.” i „Zwei-Punkt-Meßverfahren” (ZP) za klasificiranje svinjskih trupova i da odobri dvije nove metode za klasificiranje svinjskih trupova na njezinom državnom području te je predočila detaljan opis pokusnog rasijecanja navodeći načela na kojima se ta metoda zasniva, rezultate njezinih pokusnih rasijecanja i jednadžbe korištene za procjenu postotka krtog mesa u protokolu predviđenom člankom 23. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1249/2008 od 10. prosinca 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu ljestvice Zajednice za razvrstavanje goveđih, svinjskih i ovčjih trupova i o izvješćivanju o njihovim cijenama (3).

                  (4)

                  Ispitivanje tog zahtjeva pokazalo je da su uvjeti za odobrenje tih metoda klasificiranja ispunjeni. Stoga je potrebno odobriti te metode klasificiranja u Njemačkoj.

                  (5)

                  Odluku 89/471/EEZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (6)

                  S obzirom na tehničke uvjete prilikom uvođenja novih uređaja i novih jednadžbi, metode za klasificiranje svinjskih trupova odobrene u okviru ove Odluke trebale bi se primjenjivati od 4. listopada 2011.

                  (7)

                  Promjene uređaja ili metoda klasificiranja nisu dopuštene bez izričitog odobrenja odlukom Komisije.

                  (8)

                  Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

            DONIJELA JE OVU UREDBU:
      Članak 1.
      Odluka 89/471/EEZ mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  Članak 1.a zamjenjuje se sljedećim:
                  „Članak 1.a
                  Odstupajući od članka 1. stavaka 2. i 3., u Njemačkoj se odobrava korištenje sljedećih metoda za klasificiranje svinjskih trupova u skladu s točkom 1. odjeljka B.IV. Priloga V. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (*):

                              —

                              uređaj ‚Autofom I.’ i s njim povezane metode ocjenjivanja čiji su detalji navedeni u dijelu III. Priloga,

                              —

                              uređaj ‚Autofom III.’ i s njim povezane metode ocjenjivanja čiji su detalji navedeni u dijelu IV. Priloga,

                              —

                              uređaj ‚CBS Image-Meater’ i s njim povezane metode ocjenjivanja čiji su detalji navedeni u dijelu V. Priloga.

                     (*)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.”"

                  2.

                  Prilog se mijenja u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

            Članak 2.
      Ova se Odluka primjenjuje od 4. listopada 2011.
      Članak 3.
      Ova je Uredba upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

         Sastavljeno u Bruxellesu 27. travnja 2011.

               Za Komisiju

            Dacian CIOLOȘ

               Član Komisije

         (1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

         (2)  SL L 233, 10.8.1989., str. 30.

         (3)  SL L 337, 16.12.2008., str. 3.

         PRILOG
         Prilog Odluci 89/471/EEZ mijenja se kako slijedi:

                     1.

                     U dijelu I. (Ultrasonic Scanner GE Logiq 200pro), točka 2. zamjenjuje se sljedećim:

                                 „2.

                                 Sadržaj krtog mesa trupa izračunava se prema sljedećoj formuli:
                                 LMP = 60,98501 – 0,85831•x1 + 0,16449•x2

                                 pri čemu je:

                                             LMP

                                             =

                                             procijenjeni postotak krtog mesa u trupu,

                                             x1

                                             =

                                             debljina leđne slanine (uključujući kožu) u milimetrima, izmjerena 7 centimetara od središnje linije rasječenog trupa, između drugog i trećeg posljednjeg rebra,

                                             x2

                                             =

                                             debljina leđnog mišića u milimetrima, izmjerena u isto vrijeme i na istom mjestu kao x1.

                                       Ta formula vrijedi za trupove težine od 50 do 120 kilograma.”

                     2.

                     U dijelu II. (Zwei-Punkt-Meβνerfahren (ZP)), točka 2. zamjenjuje se sljedećim:

                                 „2.

                                 Sadržaj krtog mesa trupova izračunava se prema sljedećoj formuli:
                                 LMP = 58,10122 – 0,56495•F + 0,13199•M
                                 pri čemu je:

                                             LMP =

                                             procijenjeni postotak krtog mesa u trupu,

                                             F —

                                             stupanj masnoće, najmanja debljina vidljive masnoće (uključujući kožu) koja prekriva M. glutaeus medius na središnjoj liniji rasječenog trupa (mm),

                                             M —

                                             izmjereno meso, izmjereno na najkraćoj spojnici između prednjeg (kranijalnog) završetka M. glutaeus mediusa i gornjeg (dorzalnog) ruba kralježničkog kanala (mm).

                                       Ta formula vrijedi za trupove težine od 50 do 120 kilograma.”

                     3.

                     Dio III. (potpuno automatizirano ultrazvučno klasificiranje trupova (Autofom)) zamjenjuje se sljedećim:
                     „DIO III.

                        Autofom I.

                                 1.

                                 Pravila predviđena u ovom dijelu primjenjuju se pri klasificiranju svinjskih trupova pomoću uređaja poznatog kao ‚Autofom I.’.

                                 2.

                                 Uređaj je opremljen sa 16 ultrazvučnih pretvornika od 2 MHz (Carometec A/S), s radnim razmakom između pretvornika od 25 mm.
                                 Ultrazvučni podaci sadrže mjere debljine leđne slanine, debljine mišića i povezanih parametara.
                                 Rezultati mjerenja pretvaraju se u procijenjeni postotak krtog mesa uz pomoć računala.

                                 3.

                                 Sadržaj krtog mesa trupova izračunava se na temelju 31 varijable prema sljedećoj formuli:
                                 LMP = 63,95382561 – 0,11923455•IP001 – 0,09558979•IP002 – 0,10584604•IP007 – 0,05155666•IP009 – 0,13640649•IP016 – 0,14213204•IP022 + 0,03049588•IP030 + 0,01790568•IP032 + 0,01105555•IP038 – 0,16701099•IP042 – 0,06005469•IP071 – 0,22169624•IP079 + 0,06666878•IP084 + 0,05392766•IP086 – 0,21648737•IP090 – 0,26525617•IP091 – 0,09417923•IP092 – 0,01909767•IP093 – 0,01964313•IP094 – 0,02064380•IP095 – 0,01600385•IP096 – 0,01119575•IP103 – 0,00827959•IP109 – 0,00687431•IP111 – 0,00757384•IP112 + 0,01885055•IP113 + 0,06095365•IP115 + 0,05703606•IP116 + 0,04184455•IP120 + 0,04682307•IP121 + 0,03958671•IP122
                                 pri čemu je:

                                             LMP = procijenjeni postotak krtog mesa u trupu,

                                             IP001, IP002, IP007…IP122 su varijable izmjerene Autofomom I.

                                 4.

                                 Sadržaj krtog mesa trupova također se može izračunati na temelju 3 t-vrijednosti (glavne komponentne varijable) prema sljedećoj formuli:
                                 LMP = 58,31148999 + 1,16880438•T1 + 0,66490881•T2 + 0,60981266•T3
                                 pri čemu je:

                                             LMP

                                             =

                                             procijenjeni postotak krtog mesa u trupu,

                                             T1, T2, T3

                                             =

                                             glavne komponentne varijable izračunane na temelju 31 varijable iz stavka 3.

                                 5.

                                 Mjesta mjerenja i statistička metoda opisani su u dijelu II. protokola koji je Njemačka predočila Komisiji u skladu s člankom 23. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1249/2008 (*).
                                 Ta formula vrijedi za trupove težine od 50 do 120 kilograma.

                        (*)  SL L 337, 16.12.2008., str. 3.”"

                     4.

                     Dodaju se sljedeći dijelovi IV. i V.:
                     „DIO IV.

                        Autofom III.

                                 1.

                                 Pravila predviđena u ovom dijelu primjenjuju se pri klasificiranju svinjskih trupova pomoću uređaja poznatog kao ‚Autofom III.’

                                 2.

                                 Uređaj je opremljen sa 16 ultrazvučnih pretvornika od 2 MHz (Carometec A/S), s radnim razmakom između pretvornika od 25 mm.
                                 Ultrazvučni podaci sadrže mjere debljine leđne slanine, debljine mišića i povezanih parametara.
                                 Rezultati mjerenja pretvaraju se u procijenjeni postotak krtog mesa uz pomoć računala.

                                 3.

                                 Sadržaj krtog mesa trupova izračunava se na temelju 5 varijabli prema sljedećoj formuli:
                                 LMP = 65,21715434 – 0,23517230•R2P2 – 0,23350031•R2P6 – 0,25098775•R2P10 – 0,10926670•R2P13 + 0,19342930•R3P5
                                 pri čemu je:

                                             LMP =

                                             procijenjeni postotak krtog mesa u trupu,

                                             R2P2 —

                                             ponderirani prosjek dvaju mjerenja masnoće bez kože (mm), ponderirano 2/3 odnosno 1/3,

                                             R2P6 —

                                             ponderirani prosjek dvaju najmanjih mjerenja masnoće (mm), ponderirano 2/3 odnosno 1/3,

                                             R2P10 —

                                             najmanja masnoća na poprečnom presjeku (mm),

                                             R2P13 —

                                             početna procjena veličine trupa,

                                             R3P5 —

                                             najveća mjera mesa (najveća pozicija rebra minus najmanja pozicija masnoće pretvorena u mm).

                                 4.

                                 Mjesta mjerenja opisana su u dijelu II. protokola koji je Njemačka predočila Komisiji u skladu s člankom 23. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1249/2008.
                                 Ta formula vrijedi za trupove težine od 50 do 120 kilograma.

                        DIO V.

                        CSB Image-Meater

                                 1.

                                 Pravila predviđena u ovom dijelu primjenjuju se pri klasificiranju svinjskih trupova pomoću uređaja poznatog kao „CSB Image-Meater.”.

                                 2.

                                 CSB Image-Meater sastoji se posebno od videokamere, osobnog računala opremljenog karticom za analizu slike, zaslona, pisača, upravljačkog mehanizma, pokretačkog mehanizma i sučelja. Sve tri varijable ImageMeatera mjere se na liniji rasijecanja u području šunke (oko M. gluteus mediusa):
                                 Rezultati mjerenja pretvaraju se u procijenjeni postotak krtog mesa uz pomoć računala.

                                 3.

                                 Sadržaj krtog mesa trupova izračunava se prema sljedećoj formuli:
                                 LMP = 68,06616 – 0,45829•MS + 0,11278•MF – 0,25545•WL
                                 pri čemu je:

                                             LMP =

                                             procijenjeni postotak krtog mesa u trupu,

                                             MS —

                                             srednja izmjerena masnoća iznad (dorzalno) od M. gluteus mediusa (mm),

                                             MF —

                                             srednja vrijednost izmjerenog mesa – uzduž M. gluteus mediusa (mm),

                                             WL —

                                             srednja duljina četiriju slabinskih kralježaka kranijalno od M. gluteus mediusa (mm).

                                 4.

                                 Mjesta mjerenja opisana su u dijelu II. protokola koji je Njemačka predočila Komisiji u skladu s člankom 23. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1249/2008.
                                 Ta formula vrijedi za trupove težine od 50 do 120 kilograma.”


title: 2014/276/EU: Provedbena odluka Komisije оd 2. svibnja 2014. o izmjeni Odluke 2008/411/EZ o usklađivanju frekvencijskog pojasa 3400 – 3800 MHz za zemaljske sustave koji pružaju usluge elektroničkih komunikacija u Zajednici (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2798)  Tekst značajan za EGP

text:
               14.5.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 139/18

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
   оd 2. svibnja 2014.
   o izmjeni Odluke 2008/411/EZ o usklađivanju frekvencijskog pojasa 3 400 – 3 800 MHz za zemaljske sustave koji pružaju usluge elektroničkih komunikacija u Zajednici

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2798)

   (Tekst značajan za EGP)
   (2014/276/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrenkvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom 2008/411/EZ (2) usklađeni su tehnički uvjeti za upotrebu spektra u frekvencijskom pojasu 3 400 – 3 800 MHz za zemaljsko pružanje usluga elektroničkih komunikacija širom Unije, ponajprije u odnosu na bežične širokopojasne usluge za krajnje korisnike.

               (2)

               Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je višegodišnji program za politiku radiofrekvencijskog spektra (RSPP) i utvrđen cilj promicanja šire dostupnosti bežičnih širokopojasnih usluga u korist građana i potrošača u Uniji. U okviru RSPP-a od država članica traži se da potiču davatelje elektroničkih komunikacija da stalno nadograđuju svoje mreže najnovijom i najučinkovitijom tehnologijom kako bi stvorile vlastite dividende spektra u skladu s načelima neutralnosti u pogledu usluga i tehnologija.

               (3)

               Člankom 6. stavkom 2. Odluke br. 243/2012/EU od zemalja članica traži se da stave na raspolaganje frekvencijski pojas 3 400 - 3 800 MHz pod uvjetima iz Odluke 2008/411/EZ te da ovisno o tržišnoj potražnji odobre upotrebu tog pojasa do 31. prosinca 2012. ne dovodeći u pitanje postojeću primjenu usluga i pod uvjetima kojima se potrošačima omogućava jednostavan pristup bežičnim širokopojasnim uslugama.

               (4)

               Frekvencijski pojas 3 400 - 3 800 MHz nudi znatan potencijal za uvođenje gustih i brzih bežičnih širokopojasnih mreža kako bi se krajnjim korisnicima pružile inovativne usluge elektroničkih komunikacija. Upotrebom tog frekvencijskog pojasa za bežične širokopojasne usluge trebalo bi se doprinijeti gospodarskim i društvenim ciljevima Digitalne agende za Europu.

               (5)

               U skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ Komisija je 23. ožujka 2012. ovlastila Europsku konferenciju poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) da razvije tehničke uvjete za upotrebu spektra u frekvencijskom pojasu 3 400 - 3 800 MHz radi prilagodbe razvoju bežične širokopojasne tehnologije pristupa, posebno velikioj propusnosti kanala, osiguravajući pritom učinkovitu upotrebu spektra.

               (6)

               Kao odgovor na to ovlaštenje CEPT je 8. studenoga 2013. donio izvješće (Izvješće CEPT-a br. 49) o tehničkim uvjetima za usklađivanje spektra za zemaljske bežične sustave u frekvencijskom pojasu 3 400 - 3 800 MHz. Ono uključuje rezultate studija o najmanje ograničavajućim tehničkim uvjetima (kao što je maska ruba kanala, block edge mask), frekvencijska rješenja i načela koegzistencije i usklađivanja između bežičnih širokopojasnih usluga i postojećih upotreba spektra. Rezultati o maski ruba kanala i načelima usklađivanja u Izvješću CEPT-a br. 49 razvijeni su na temelju Izvješća br. 203 Odbora za elektroničke komunikacije.

               (7)

               Rezultati Komisijina ovlaštenja CEPT-a trebali bi se primjenjivati širom Unije, a države članice trebale bi ih odmah provoditi, s obzirom na brzorastuću tržišnu potražnju za brzim bežičnim širokopojasnim uslugama i trenutačnu nisku razinu upotrebe frekvencijskog pojasa 3 400 - 3 800 MHz za bežične širokopojasne usluge.

               (8)

               Korisnici spektra koji pružaju bežične širokopojasne usluge imali bi koristi od ujednačenih tehničkih uvjeta u cijelom rasponu frekvencija čime bi se osigurala dostupnost opreme i dosljedno usklađivanje između mreža različitih operatera. U tom smislu treba utvrditi preporučenu raspodjelu kanala u frekvencijskom pojasu 3 400 - 3 800 MHz na temelju rezultata Izvješća CEPT-a br. 49 pri čemu treba poštivati načelo neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga.

               (9)

               Pravni okvir za upotrebu frekvencijskog pojasa 3 400 - 3 800 MHz utvrđen Odlukom 2008/411/EZ trebao bi ostati neizmijenjen i tako osiguravati nastavak zaštite drugih postojećih usluga u okviru tog pojasa. Kontinuirana zaštita osobito je potrebna fiksnim satelitskim sustavima (FSS), uključujući zemaljske stanice, kroz odgovarajuće usklađivanje između takvih sustava i bežičnih širokopojasnih mreža i usluga od strane nacionalnih vlasti ovisno od slučaja do slučaja.

               (10)

               Upotreba spektra od strane pružatelja bežičnih širokopojasnih usluga i drugih postojećih usluga koje upotrebljavaju pojas 3 400 - 3 800 MHz, osobito zemaljskih stanica FSS-a, trebat će se usklađivati na temelju smjernica, najboljih praksi i načela usklađivanja utvrđenih u Izvješću CEPT-a br. 49. Tim načelima obuhvaćeni su postupci usklađivanja, razmjena informacija, smanjenje uzajamnih ograničenja i bilateralni sporazumi za brzo prekogranično usklađivanje kada se zemaljske bazne stanice bežičnih širokopojasnih mreža i zemaljske stanice FSS-a nalaze na teritorijima različitih država članica.

               (11)

               S obzirom na značajke širenja frekvencijskog pojasa 3 400 - 3 800 MHz i postojeće usklađene tehničke uvjete, za zaštitu postojećih upotreba bile bi korisne određene preporučene konfiguracije za uvođenje bežičnih širokopojasnih mreža i usluga. U te konfiguracije uključeni su, ali one nisu ograničene na male ćelije, fiksni bežični pristup, backhaul veze u mrežama s bežičnim širokopojasnim pristupom ili njihove kombinacije.

               (12)

               Iako se ovom Odlukom ne smiju dovoditi u pitanje zaštita i kontinuitet rada drugih postojećih upotreba pojasa, novi usklađeni tehnički uvjeti trebali bi se u potrebnoj mjeri primjenjivati i na postojeća prava upotrebe spektra u frekvencijskom pojasu 3 400 - 3 800 MHz kako bi se osigurala tehnička kompatibilnost između postojećih i novih korisnika pojasa, učinkovita upotreba spektra i odsustvo štetnih smetnji, uključujući i preko granica između država članica Unije.

               (13)

               Kako bi se izbjegle štetne smetnje te radi poboljšanja učinkovitosti spektra i usklađenosti pri upotrebi spektra, mogli bi biti potrebni prekogranični sporazumi radi osiguranja provedbe parametara iz ove Odluke u državama članicama.

               (14)

               Tehničkim uvjetima za usklađivanje spektra za zemaljske bežične sustave u frekvencijskom pojasu 3 400 - 3 800 MHz iz Izvješća CEPT-a br. 49 ne osigurava se usklađenost s određenim postojećim pravima upotrebe za takve sustave u tom pojasu u Uniji. Stoga postojećim korisnicima treba omogućiti odgovarajuće vrijeme za primjenu tehničkih uvjeta iz Izvješća CEPT-a br. 49 bez da se ograničava pristup spektru u tom pojasu korisnicima koji poštuju tehničke uvjete iz Izvješća CEPT-a br. 49, a nacionalnim upravama treba omogućiti fleksibilnost u odgađanju provedbe tehničkih uvjeta iz ove Odluke ovisno o tržišnoj potražnji.

               (15)

               Odluku 2008/411/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (16)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2008/411/EZ mijenja se kako slijedi:

               (1)

               Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 2.
               1.   Ne dovodeći u pitanje zaštitu i kontinuitet rada drugih postojećih upotreba u tom pojasu, države članice trebaju odrediti i učiniti dostupnim, na neisključivoj osnovi, frekvencijski pojas 3 400 - 3 800 MHz za zemaljske mreže elektroničkih komunikacija u skladu s parametrima određenima u Prilogu. Nadalje, države članice ne moraju primjenjivati parametre utvrđene u Prilogu u pogledu prava upotrebe za zemaljske mreže elektroničkih komunikacija u frekvencijskom pojasu 3 400 - 3 800 MHz koja postoje na datum donošenja ove odluke do te mjere da se izvršavanjem tih prava ne sprječava upotreba tog pojasa u skladu s Prilogom.
               2.   Države članice osiguravaju da mreže iz stavka 1. pružaju prikladnu zaštitu sustava u susjednim pojasevima.
               3.   Države članice nisu obvezne ispunjavati obveze iz ove Odluke u zemljopisnim područjima gdje usklađivanje s trećim zemljama zahtijeva odstupanja od parametara iz Priloga.
               Države članice poduzimaju sve izvedive napore da riješe ova odstupanja o kojima, zajedno s pripadajućim zemljopisnim područjima, izviješćuju Komisiju i objavljuju relevantne informacije u skladu s Odlukom br. 676/2002/EZ.”;

               (2)

               U članku 3. dodaje se sljedeći podstavak:
               „Države članice olakšavaju sporazume o prekograničnom usklađivanju radi omogućavanja rada tih mreža, vodeći računa o postojećim regulatornim postupcima i pravima.”;

               (3)

               Umeće se sljedeći članak 4.a:
               „Članak 4.a
               Države članice primjenjuju uvjete utvrđene u Prilogu najkasnije 30. lipnja 2015.
               Države članice izvješćuju o primjeni ove Odluke najkasnije 30. rujna 2015.”;

               (4)

               Prilog se zamjenjuje tekstom u Prilogu ovoj Odluci.

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. svibnja 2014.

            Za Komisiju

         Neelie KROES

            Potpredsjednica

      (1)  SL L 108, 24.4.2002., str. 1.

      (2)  Odluka Komisije 2008/411/EZ od 21. svibnja 2008. o usklađivanju frekvencijskog pojasa3 400 – 3 800 MHz za zemaljske sustave koji pružaju usluge elektroničkih komunikacija u Zajednici (SL L 144, 4.6.2008., str. 77.).

      (3)  Odluka (EZ) br. 243/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).

      PRILOG

            „PRILOG
            PARAMETRI NAVEDENI U ČLANKU 2.
            A.   OPĆI PARAMETRI

                        1.

                        Preporučeni dupleksni način rada u potpojasu 3 400 - 3 600 MHz dupleks je s vremenskom podjelom (Time Division Duplex, TDD).

                        2.

                        Države članice u potpojasu 3 400 - 3 600 MHz mogu primijeniti i dupleks s frekvencijskom podjelom (Frequency Division Duplex, FDD) radi:

                                    (a)

                                    osiguranja veće učinkovitosti upotrebe spektra, na primjer kod dijeljenja s postojećim pravima upotrebe tijekom razdoblja supostojanja ili tržišnog upravljanja spektrom ili

                                    (b)

                                    zaštite postojećih upotreba ili izbjegavanja smetnji ili

                                    (c)

                                    usklađivanja sa zemljama izvan EU-a.

                              Ako se primjenjuje FDD način rada, dupleksni razmak iznosi 100 MHz pri čemu je odašiljanje terminalne stanice (uzlazna veza FDD-a) smješteno u donjem dijelu pojasa i počinje na 3 410 MHz i završava na 3 490 MHz, a odašiljanje bazne stanice (silazna veza FDD-a) smješteno je u gornjem dijelu pojasa te počinje na 3 510 MHz i završava na 3 590 MHz.

                        3.

                        Dupleksni način rada u potpojasu 3 600 - 3 800 MHz dupleks je s vremenskom podjelom.

                        4.

                        Dodijeljene veličine blokova u višekratnicima su od 5 MHz. Donja granica frekvencije dodijeljenog bloka poravnava se ili razmješta u višekratnicima od 5 MHz od odgovarajućeg ruba potpojasa (1). Ovisno o dupleksnom načinu rada, odgovarajući rubovi potpojasa su: 3 400 MHz i 3 600 MHz za TDD; 3 410 MHz i 3 510 MHz za FDD.

                        5.

                        Odašiljanje bazne stanice i terminalne stanice unutar pojasa 3 400 - 3 800 MHz mora biti u skladu s maskom ruba bloka iz ovog Priloga.

                  B.   TEHNIČKI UVJETI ZA BAZNE STANICE - MASKA RUBA BLOKA
            Sljedeći tehnički parametri za bazne stanice, koji se nazivaju maska ruba bloka (BEM), bitna su komponenta uvjeta neophodnih za osiguranje koegzistencije između susjednih mreža u odsustvu bilateralnih ili multilateralnih sporazuma između operatera takvih susjednih mreža. Mogu se primjenjivati i manje strogi tehnički parametri ako se o njima međusobno dogovore operateri takvih mreža.
            BEM se sastoji od nekoliko elemenata prikazanih u Tablici 1. za potpojas 3 400 - 3 600 MHz kao i potpojas 3 600 - 3 800 MHz. Osnovno ograničenje snage, namijenjeno zaštiti spektra od drugih operatera, i prijelazna regionalna ograničenja snage koja omogućavaju slabljenje filtra od ograničenja unutar bloka do osnovnog ograničenja snage predstavljaju elemente izvan bloka. Zaštitni se pojasevi primjenjuju samo u slučaju upotrebe FDD-a u potpojasu 3 400 - 3 600 MHz. BEM se može primjenjivati kod baznih stanica različitih razina snage (koje se obično nazivaju makro, mikro, piko i femto baznim stanicama (2)).
            Tablice 2. do 6. sadržavaju ograničenja snage za različite elemente BEM-a. Ograničenje unutar bloka primjenjuje se na blok u vlasništvu operatera. Predviđena su i ograničenja snage za zaštitne pojaseve i za zaštitu upotrebe radara ispod 3 400 MHz.
            Rasponi frekvencija u tablicama 1. do 6. ovise o odabranom dupleksnom načinu rada za potpojas 3 400 - 3 600 MHz (TDD ili FDD). PMax je najveća snaga nositelja za predmetnu baznu stanicu, mjerena kao EIRP (3). Sinkronizirani rad znači rad TDD-a u dvije različite mreže kada nema istovremenih uzlaznih i silaznih odašiljanja kako su definirana u primjenjivim normama.
            Kako bi se dobio BEM za pojedini blok, elementi BEM-a definirani u Tablici 1. kombiniraju se u sljedećim koracima:

                        1.

                        Ograničenje unutar bloka upotrebljava se za blok dodijeljen operateru.

                        2.

                        Utvrđuju se prijelazne regije i upotrebljavaju se odgovarajuća ograničenja snage. Prijelazne regije mogu se preklapati sa zaštitnim pojasevima, pa se u tom slučaju upotrebljavaju ograničenja snage za prijelazne regije.

                        3.

                        Za ostatak spektra dodijeljen FDD-u ili TDD-u upotrebljavaju se osnovna ograničenja snage.

                        4.

                        Za ostatak spektra zaštitnog pojasa upotrebljavaju se ograničenja snage za zaštitne pojaseve.

                        5.

                        Za spektar ispod 3 400 MHz upotrebljava se jedno od dodatnih osnovnih ograničenja snage.

                  Na Slici 1. prikazan je primjer kombinacije različitih elemenata BEM-a.
            Kod mreža s nesinkroniziranim TDD-om usklađenost dvaju susjednih operatera sa zahtjevima BEM-a može se postići uvođenjem odvajanja frekvencija (npr. kroz postupak odobrenja na nacionalnoj razini) između rubova blokova oba operatera. Kao druga mogućnost, mogu se uvesti takozvani ograničeni blokovi za dva susjedna operatera zbog čega bi morali ograničiti razinu snage upotrijebljene u najvišim ili najnižim dijelovima dodijeljenih blokova spektra (4).

               Tablica 1.

               Definicija elemenata BEM-a

                        Element BEM-a

                        Definicija

                        Unutar bloka

                        Odnosi se na blok za koji se izvodi BEM.

                        Osnova

                        Spektar koji se upotrebljava za TDD, uzlaznu vezu FDD-a ili silaznu vezu FDD-a, osim bloka dodijeljenog operateru i odgovarajućih prijelaznih regija.

                        Prijelazna regija

                        Za blokove silazne veze FDD-a prijelazna regija primjenjuje se 0 do 10 MHz ispod i 0 do 10 MHz iznad bloka dodijeljenog operateru.
                        Za blokove TDD-a prijelazna regija primjenjuje se 0 do 10 MHz ispod i 0 do 10 MHz iznad bloka dodijeljenog operateru. Prijelazna regija primjenjuje na susjedne blokove TDD-a dodijeljene drugim operaterima u slučaju sinkroniziranih mreža ili na spektar između susjednih blokova TDD-a koji se odvojeni s 5 ili 10 MHz. Prijelazne regije ne primjenjuju se na susjedne blokove TDD-a koji su dodijeljeni drugim operaterima ako mreže nisu sinkronizirane.
                        Prijelazna regija ne primjenjuje se ispod 3400 MHz ili iznad 3800 MHz.

                        Zaštitni pojasevi

                        Sljedeći zaštitni pojasevi dodjeljuju se u slučaju dodjele FDD-a:
                        3400 - 3410, 3490 - 3510 (dupleksni razmak) i 3590 - 3600 MHz
                        U slučaju preklapanja između prijelaznih regija i zaštitnih pojaseva upotrebljavaju se ograničenja snage za prijelazne regije.

                        Dodatna osnova

                        Spektar ispod 3400 MHz.

               Tablica 2.

               Ograničenje snage unutar bloka

                        Element BEM-a

                        Frekvencijski raspon

                        Ograničenje snage

                        Unutar bloka

                        Blok dodijeljen operateru

                        Nije obvezno.
                        Ako upravitelj želi postaviti gornju granicu, mora se primijeniti vrijednost koja ne prelazi 68 dBm/5 MHz po anteni.

               Objašnjenje uz Tablicu 2.

            Za femto bazne stanice treba primjenjivati nadzor snage kako bi se smanjile smetnje susjednih kanala. Zahtjev za nadzor snage kod femto baznih stanica slijedi iz potrebe za smanjenjem smetnji od opreme koju mogu ugrađivati potrošači pa stoga može biti neusklađena s mrežama koje je okružuju

               Tablica 3.

               Osnovna ograničenja snage

                        Element BEM-a

                        Frekvencijski raspon

                        Ograničenje snage

                        Osnova

                        Silazna veza FDD-a (3 510 - 3 590 MHz).
                        Sinkronizirani blokovi TDD-a (3 400 - 3 800 MHz ili 3 600 - 3 800 MHz).

                        Min(PMax - 43,13) dBm/5 MHz EIRP po anteni

                        Osnova

                        Uzlazna veza FDD-a (3 410 - 3 490 MHz).
                        Nesinkronizirani blokovi TDD-a (3 400 - 3800 MHz ili 3 600 - 3 800 MHz).

                        – 34 dBm/5 MHz EIRP po ćeliji (5)

               Objašnjenje uz Tablicu 3.

            Osnova za silaznu vezu FDD-a i sinkronizirani TDD izražava se kombinacijom prigušenja u odnosu na najveću snagu nositelja i fiksne gornje granice. Primjenjuje se stroži od dvaju zahtjeva. Fiksnom razinom dobiva se gornja granica smetnji od bazne stanice. Kada su dva bloka TDD-a sinkronizirana, nema smetnji između baznih stanica. U tom se slučaju upotrebljava ista osnova kao za regiju silazne veze FDD-a.
            Osnovno ograničenje snage za uzlaznu vezu FDD-a i nesinkronizirani TDD izraženo je samo kao fiksna granica.

               Tablica 4.

               Ograničenja snage za prijelazne regije

                        Element BEM-a

                        Frekvencijski raspon

                        Ograničenje snage

                        Prijelazna regija

                        – 5 do 0 MHz od donjeg ruba bloka ili
                        0 do 5 MHz od gornjeg ruba bloka

                        Min(PMax - 40, 21) dBm/5 MHz EIRP po anteni

                        Prijelazna regija

                        – 10 do – 5 MHz od donjeg ruba bloka ili
                        5 od 10 MHz od gornjeg ruba bloka

                        Min(PMax - 43, 15) dBm/5 MHz EIRP po anteni

               Objašnjenje uz Tablicu 4.

            Ograničenja snage za prijelazne regije definirana su kako bi se omogućilo smanjenje snage od razine unutar bloka do osnovne razine ili razina zaštitnih pojaseva. Zahtjevi se izražavaju kao prigušenje u odnosu na najveću snagu nositelja u kombinaciji s fiksnom gornjom granicom. Primjenjuje se stroži od dvaju zahtjeva.

               Tablica 5.

               Ograničenja snage za zaštitne pojaseve za FDD

                        Element BEM-a

                        Frekvencijski raspon

                        Ograničenje snage

                        Zaštitni pojas

                        3400 - 3410 MHz

                        – 34 dBm/5 MHz EIRP po ćeliji

                        Zaštitni pojas

                        3490 - 3500 MHz

                        – 23 dBm/5 MHz EIRP po ulazu za antenu

                        Zaštitni pojas

                        3500 - 3510 MHz

                        Min(PMax — 43, 13) dBm/5 MHz EIRP po anteni

                        Zaštitni pojas

                        3590 - 3600 MHz

                        Min(PMax — 43, 13) dBm/5 MHz EIRP po anteni

               Objašnjenje uz Tablicu 5.

            Za zaštitni pojas 3 400 - 3 410 MHz ograničenje snage isto je kao za osnovu kod susjedne uzlazne veze FDD-a (3 410 - 3 490 MHz). Za zaštitne pojaseve 3 500 - 3 510 MHz i 3 590 - 3 600 MHz ograničenje snage isto je kao za osnovu kod susjedne silazne veze FDD-a (3 510 - 3 590 MHz). Za zaštitni pojas 3 490 - 3 500 MHz ograničenje snage temelji se na zahtjevu za neželjene emisije od 30 dBm/MHz na ulazu antene pretvorenom u pojasnu širinu 5 MHz.

               Tablica 6.

               Dodatna osnovna ograničenja snage baznih stanica za pojedine zemlje

                        Slučaj

                        Element BEM-a

                        Frekvencijski raspon

                        Ograničenje snage

                        A

                        Zemlje Unije s vojnim radiolokacijskim sustavima ispod 3 400 MHz

                        Dodatna osnova

                        Ispod 3 400 MHz za TDD i FDD namjene (6)

                        – 59 dBm/MHz EIRP (7)

                        B

                        Zemlje Unije s vojnim radiolokacijskim sustavima ispod 3 400 MHz

                        Dodatna osnova

                        Ispod 3 400 MHz za TDD i FDD namjenu (6)

                        – 50 dBm/MHz EIRP (7)

                        C

                        Zemlje Unije u kojima nema upotrebe susjednih pojasa ili upotreba ne zahtijeva dodatnu zaštitu

                        Dodatna osnova

                        Ispod 3 400 MHz za TDD i FDD namjene

                        Ne primjenjuje se.

               Objašnjenje uz Tablicu 6.

            Dodatna osnovna ograničenja snage odražavaju potrebu za zaštitom vojnih radiolokacija u nekim zemljama. Slučajevi A, B i C mogu se primjenjivati po regiji ili po zemlji pa susjedni pojasevi mogu imati različite razine zaštite u različitim zemljopisnim područjima ili zemljama, ovisno o razmještaju sustava u susjednim pojasevima. Za TDD način rada mogu biti potrebne druge mjere zaštite kao što je zemljopisno razdvajanje, usklađivanje ovisno od slučaja do slučaja ili dodatni zaštitni pojas. Dodatna osnovna ograničenja snage prikazana u Tablici 6. primjenjuju se samo na ćelije na otvorenom. Kod ćelija u zatvorenom prostoru ograničenja snage mogu se smanjiti ovisno od slučaja do slučaja. Za terminalne stanice za TDD i FDD način rada mogu biti potrebne druge mjere zaštite kao što je zemljopisno razdvajanje ili dodatni zaštitni pojas.

               Slika 1.

               Primjer kombiniranja elemenata BEM-a za bazne stanice za blok FDD-a koji započinje na 3510 MHz (8)

                  C.   TEHNIČKI UVJETI ZA TERMINALNE STANICE

               Tablica 7.

               Zahtjev unutar bloka – ograničenje snage unutar BEM bloka za terminalne stanice

                        Najveća snaga unutar bloka (9)

                        25 dBm

                  Države članice mogu u određenim okolnostima smanjiti ograničenja određena u Tablici 7., na primjer kod nepomičnih terminalnih stanica, pod uvjetom da se time ne ugrožava zaštita i kontinuitet rada drugih postojećih uporaba pojasa 3 400 - 3 800 MHz te da su ispunjene prekogranične obveze.

         (1)  Ako se dodijeljeni blokovi moraju odmaknuti radi prilagodbe drugim postojećim korisnicima, mora se upotrebljavati raster od 100 kHz. Mogu se definirati uži blokovi pored drugih korisnika kako bi se omogućila učinkovita upotreba spektra.

         (2)  Ovi izrazi nisu jedinstveno definirani i odnose se na bazne stanice mobilnih mreža različitih razina snage koje se smanjuju sljedećim redoslijedom: makro, mikro, piko i femto. Femto ćelije male su bazne stanice najmanjih razina snage koje se obično upotrebljavaju u zatvorenom prostoru.

         (3)  Ekvivalentna izotropna izračena snaga.

         (4)  Preporučena vrijednost takve ograničene razine snage iznosi 4 dBm/5 MHz EIRP po ćeliji koja se primjenjuje na najnižih ili najviših 5 MHz bloka spektra dodijeljenog nekom operateru.

         (5)  Susjedni operateri mogu dogovoriti iznimku za ovu osnovu za femto bazne stanice kada nema rizika od smetnji makro baznim stanicama. U tom se slučaju može upotrebljavati vrijednost od - 25 dBm/5 MHz EIRP po ćeliji.

         (6)  Upravitelji se mogu odlučiti za zaštitni pojas ispod 3 400 MHz. U tom se slučaju ograničenje snage može primjenjivati samo ispod zaštitnog pojasa.

         (7)  Upravitelji mogu odabrati ograničenje između slučaja A i B ovisno o neophodnoj razini zaštite radara u predmetnoj regiji.

         (8)  Imajte na umu osobito da su za različite dijelove spektra definirane različite osnovne razine i da se ograničenje snage donje prijelazne regije upotrebljava u dijelu zaštitnog pojasa 3 490 - 3 510 MHz. Spektar ispod 3 400 MHz nije uključen u slici 1. iako se element BEM-a ‚dodatna osnova’ može primjenjivati radi zaštite vojne radiolokacije.

         (9)  Ovo ograničenje snage određeno je kao EIRP za terminalne postaje namijenjene tome da budu nepokretne ili instalirane stanice i kao ukupna izračena snaga (TRP) za terminalne stanice namijenjene tome da budu pokretne ili nomadske stanice. EIRP i TRP jednaki su za izotropne antene. Priznaje se da ova vrijednost može podlijegati dopuštenom odstupanju (od najviše 2 dB) utvrđenom u usklađenim normama kako bi se u obzir uzeli rad u iznimnim uvjetima okoliša i širenje proizvodnje.”