title: Odluka Vijeća (EU) 2017/328 od 21. veljače 2017. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Bank of Greece

text:
               25.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 49/34

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/328
   od 21. veljače 2017.
   o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Bank of Greece
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Preporuku Europske središnje banke od 22. prosinca 2016. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Bank of Greece (ESB/2016/46) (1),
   budući da:

               (1)

               Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro trebaju obavljati neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće.

               (2)

               Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Bank of Greece isteći će nakon revizije za financijsku godinu 2016. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2017.

               (3)

               Središnja banka Bank of Greece odabrala je Deloitte Certified Public Accountants S.A. za svoje vanjske revizore za financijske godine od 2017. do 2021.

               (4)

               Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se Deloitte Certified Public Accountants S.A. imenuju vanjskim revizorima središnje banke Bank of Greece za financijske godine od 2017. do 2021.

               (5)

               Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U članku 1. Odluke 1999/70/EZ stavak 12. zamjenjuje se sljedećim:

      „12.   Deloitte Certified Public Accountants S.A. odobravaju se kao vanjski revizori središnje banke Bank of Greece za financijske godine od 2017. do 2021.”.

   Članak 2.
   Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena ESB-u.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  SL C 3, 6.1.2017., str. 1.

      (2)  Odluka Vijeća 1999/70/EZ od 25. siječnja 1999. o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka (SL L 22, 29.1.1999., str. 69.).


title: 2010/578/EU: Odluka Komisije od 28. rujna 2010. o priznavanju pravnog i nadzornog okvira Japana kao jednakog zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o agencijama za kreditni rejting (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 6418)  Tekst značajan za EGP

text:
               06/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               227

         32010D0578

               L 254/46

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.09.2010.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 28. rujna 2010.
   o priznavanju pravnog i nadzornog okvira Japana kao jednakog zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o agencijama za kreditni rejting
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 6418)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2010/578/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o agencijama za kreditni rejting (1), a posebno njezin članak 5. stavak 6.,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 12. lipnja 2009. dala zaduženje Odboru europskih regulatora za vrijednosne papire (CESR) tražeći tehničke savjete u vezi tehničke procjene pravnog i nadzornog okvira Japana u pogledu agencija za kreditni rejting.

               (2)

               U savjetima koje je dostavio 21. svibnja 2010. CESR je preporučio da se japanski pravni i nadzorni okvir u pogledu agencija za kreditni rejting smatra jednakim Uredbi.

               (3)

               Na temelju drugog podstavka članka 5. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1060/2009 treba ocijeniti ispunjenje tri uvjeta kako bi se pravni i nadzorni okvir treće zemlje smatrao jednakim Uredbi (EZ) br. 1060/2009.

               (4)

               U skladu s prvim uvjetom, agencije za kreditni rejting u trećoj zemlji moraju podlijegati odobrenju ili se registrirati te podliježu učinkovitom nadzoru i trajnoj provedbi. Japanski pravni i nadzorni okvir za agencije za kreditni rejting sastoji se od Zakona o financijskim instrumentima i burzama (Zakon br. 25. iz 1948.) u vezi s reguliranjem agencija za kreditni rejting; Pravilnika vladinog ureda o poslovanju financijskim instrumentima (Pravilnik br. 52. iz 2007.) u vezi s reguliranjem agencija za kreditni rejting; Pravilnika vladinog ureda o definicijama iz članka 2. Zakona o burzama (Pravilnik Ministarstva financija br. 14. iz 1993.) u vezi s reguliranjem agencija za kreditni rejting, kao i Sveobuhvatnih smjernica za nadzor subjekata u poslovanju s financijskim instrumentima (Dodatak) i Smjernica za nadzor agencija za kreditni rejting. Japanski parlament je u lipnju 2009. donio zakone o uvođenju novog regulatornog okvira za agencije za kreditni rejting, nakon čega je u prosincu 2009. uslijedila objava vladinih naloga i pravilnika vladinog ureda o utvrđivanju pojedinosti o odredbama i uvjetima ovog okvira. Okvir, koji je stupio na snagu u travnju 2010., zahtijeva da agencija za kreditni rejting bude registrirana pri Agenciji za financijske usluge Japana (JFSA) kako bi se njezin kreditni rejting koristio u Japanu u regulatorne svrhe te nameće agencijama za kreditni rejting pravno obvezujuće obveze i njihov trajan nadzor. JFSA raspolaže širokim i sveobuhvatnim spektrom ovlasti i može poduzeti niz mjera, uključujući i sankcije protiv agencija za kreditni rejting, radi kršenja odredbi Zakona o financijskim instrumentima i burzama u vezi s reguliranjem agencija za kreditni rejting.

               (5)

               U skladu s drugim uvjetom, agencije za kreditni rejting u trećoj zemlji moraju podlijegati pravno obvezujućim pravilima, koja su jednaka onima navedenim u člancima od 6. do 12. i Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1060/2009. Japanski režim temelji se na: obvezi dobre vjere, obvezi agencija za kreditni rejting da uspostave operativne kontrolne sustave za pravedno i primjereno izvršenje poslova kreditnog rejtinga u obliku velikog broja detaljnih i propisanih zahtjeva, detaljnim odredbama u vezi izbjegavanja, upravljanja i otkrivanja sukoba interesa te dužnosti bilježenja i objavljivanja informacija JFSA-u i javnosti. Japanski okvir ispunjava ciljeve Uredbe (EZ) br. 1060/2009 u odnosu na upravljanje sukobima interesa, organizacijske procese i postupke koje agencija za kreditni rejting treba imati na raspolaganju, kvalitetu ocjenjivanja boniteta i metodologije kreditnog rejtinga, objavljivanje kreditnog rejtinga i opće i periodično objavljivanje aktivnosti ocjenjivanja boniteta. Stoga japanski okvir predviđa jednake zaštite u smislu integriteta, transparentnosti, dobrog upravljanja agencijama za kreditni rejting i pouzdanosti aktivnosti kreditnog rejtinga.

               (6)

               U skladu s trećim uvjetom, regulatorni režim u trećoj zemlji mora spriječiti miješanje nadzornih tijela i drugih tijela javne vlasti u toj trećoj zemlji u sadržaj kreditnog rejtinga i metodologije. U tom pogledu je JFSA-u zakonom zabranjeno miješanje u suštinu kreditnog rejtinga i metodologije za kreditni rejting.

               (7)

               S obzirom na ispitane faktore može se smatrati da japanski pravni i nadzorni okvir za agencije za kreditni rejting ispunjava uvjete utvrđene u drugom podstavku članka 5. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1060/2009. Stoga japanski pravni i nadzorni okvir za agencije za kreditni rejting treba smatrati jednakim pravnom i nadzornom okviru uspostavljenim Uredbom (EZ) br. 1060/2009.

               (8)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Za potrebe članka 5. Uredbe (EZ) br. 1060/2009, japanski pravni i nadzorni okvir za agencije za kreditni rejting smatra se jednakim zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1060/2009.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2010.

            Za Komisiju

         Michel BARNIER

            Član Komisije

      (1)  SL L 302, 17.11.2009., str. 1.


title: 2014/838/EU, Euratom: Odluka Komisije оd 25. studenoga 2014. o objavi informacija o sastancima održanima između glavnih direktora Komisije i organizacija ili samozaposlenih osoba

text:
               28.11.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 343/19

         ODLUKA KOMISIJE
   оd 25. studenoga 2014.
   o objavi informacija o sastancima održanima između glavnih direktora Komisije i organizacija ili samozaposlenih osoba

      (2014/838/EU, Euratom)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 249.,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno članak 106.a,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 11. stavcima 1. i 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), institucije građanima i predstavničkim udrugama moraju na primjeren način omogućiti da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije. Dužne su održavati i otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom. Nadalje, u skladu s člankom 2. Protokola 2. o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te člankom 11. stavkom 3. UEU-a, prije nego što predloži zakonodavne akte, Komisija je dužna provesti opsežna savjetovanja.

               (2)

               U skladu s člankom 298. UFEU-a, u obavljanju svojih zadaća, institucije, tijela, uredi i agencije Unije moraju imati potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije.

               (3)

               Komisija se obvezala povećati transparentnost u pogledu kontakata između osoblja i organizacija ili samozaposlenih osoba.

               (4)

               Građani već imaju pravo na pristup dokumentima institucija na temelju Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Ova Odluka ne odnosi se na pristup dokumentima niti na primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

               (5)

               Dana 25. studenoga 2014. Komisija je, u skladu s političkim smjernicama od 15. srpnja 2014., koje je utvrdio predsjednik, donijela Odluku 2014/839/EU, Euratom (2) da su članovi Komisije dužni objaviti informacije o sastancima koje su oni ili članovi njihovih kabineta održali s organizacijama ili samozaposlenim osobama o pitanjima povezanima s kreiranjem i provedbom politike u Uniji.

               (6)

               Glavni direktori Komisije mogu održavati sastanke s organizacijama ili samozaposlenim osobama u slične svrhe kao što se održavaju sastanci iz te Odluke. Stoga je za te sastanke primjereno primjenjivati slične zahtjeve u pogledu transparentnosti.

               (7)

               Stoga bi glavni direktori Komisije trebali objavljivati informacije o sastancima koje su održali s organizacijama ili samozaposlenim osobama o pitanjima povezanima s donošenjem odluka i provedbom politike u Uniji.

               (8)

               Sastanci s predstavnicima ostalih institucija ili tijela Unije, kojima se odražava uobičajeni tijek međuinstitucijskih odnosa, nisu obuhvaćeni ovom Odlukom. Sastanci s predstavnicima javnih tijela nisu obuhvaćeni ovom Odlukom jer ta tijela djeluju u općem interesu i pridonose radu Komisije na temelju načela lojalne suradnje. Kako bi se zaštitili međunarodni odnosi Unije, sastanci s predstavnicima javnih tijela trećih zemalja i međunarodnih organizacija nisu obuhvaćeni ovom Odlukom.

               (9)

               Kako bi se poštovala posebna narav dijaloga sa socijalnim partnerima, kako je predviđeno u članku 154. UFEU-a, i posebna narav dijaloga s crkvama te svjetonazorskim i nekonfesionalnim organizacijama, kako je predviđeno u članku 17. stavku 3. UFEU-a, sastanke održane u tom kontekstu ne bi trebalo obuhvatiti ovom Odlukom.

               (10)

               U pogledu posebne uloge političkih stranaka iz članka 10. stavka 4. UEU-a te s obzirom na to da je međuinstitucijskim dogovorom između Europskog parlamenta i Europske komisije od 16. travnja 2014. o registru transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u kreiranju i provedbi politika EU-a (3) utvrđeno da se registar ne primjenjuje na političke stranke, sastanke s predstavnicima političkih stranaka ne bi trebalo obuhvatiti ovom Odlukom.

               (11)

               Budući da u određenim posebnim slučajevima javne informacije o sastancima mogu ugroziti zaštitu života, integriteta ili privatnosti osobe, financijske, monetarne ili gospodarske politike Unije, stabilnosti tržišta ili osjetljivih poslovnih informacija, pravilne provedbe sudskih postupaka ili inspekcija, istraga, revizija ili drugih upravnih postupaka, ili zaštitu bilo kojeg drugog važnog javnog interesa na razini Unije, u tim slučajevima se te informacije ne bi smjele objavljivati.

               (12)

               U skladu s člankom 5 točkom (a) Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i vijeća (4), imena glavnih direktora koji prisustvuju sastancima s organizacijama ili samozaposlenim osobama mogu biti objavljena; ostale osobe moraju dati nedvosmislenu suglasnost.

               (13)

               Ovom se Odlukom ne dovode u pitanje dalekosežniji zahtjevi ili obveze u pogledu transparentnosti koji proizlaze iz zakonodavstva Unije ili međunarodnih sporazuma koje je sklopila Unija,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Glavni direktori Komisije dužni su objaviti informacije o sastancima koje su održali s organizacijama ili samozaposlenim osobama o pitanjima povezanima s kreiranjem i provedbom politike u Uniji, u skladu s odredbama iz ove Odluke.
   2.   Informacije za objavu obuhvaćaju datum sastanka, mjesto, ime glavnog direktora, ime organizacije ili samozaposlene osobe i predmet sastanka.
   Članak 2.
   U smislu ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „glavni direktor” znači glavni direktor ili načelnik službe Komisije;

               (b)

               „sastanak” znači bilateralni susret organiziran na inicijativu organizacije ili samozaposlene osobe ili glavnog direktora radi rasprave o pitanjima povezanima s kreiranjem i provedbom politike u Uniji. Susreti koji se održavaju u kontekstu upravnog postupka utvrđenog Ugovorima ili aktima Unije, u izravnoj nadležnosti glavnog direktora, te susreti isključivo privatne ili društvene prirode ili spontani susreti nisu obuhvaćeni ovom definicijom;

               (c)

               „organizacija ili samozaposlena osoba” znači organizacija ili osoba, neovisno o njezinu pravnom statusu, koja sudjeluje u aktivnostima koje se poduzimaju u cilju izravnog ili neizravnog utjecanja na oblikovanje ili provedbu politike i postupke donošenja odluka institucija Unije, neovisno o mjestu poduzimanja tih aktivnosti i korištenom kanalu ili mediju komunikacije.
               Ovom definicijom nisu obuhvaćeni predstavnici ostalih institucija ili tijela Unije, nacionalna, regionalna i lokalna nadležna tijela država članica i trećih zemalja ili međunarodne organizacije. Međutim njome su obuhvaćene sve udruge ili mreže uspostavljene u cilju zajedničkog predstavljanja regija ili drugih podnacionalnih tijela javne vlasti.

         Članak 3.
   1.   Ova se Odluka ne primjenjuje na sastanke održane sa socijalnim partnerima na razini Unije u kontekstu socijalnog dijaloga ili na sastanke održane u kontekstu dijaloga s crkvama, religioznim udrugama ili zajednicama te svjetonazorskim i nekonfesionalnim organizacijama.
   2.   Ova se Odluka ne primjenjuje na sastanke održane s predstavnicima političkih stranaka.
   Članak 4.
   1.   Informacije utvrđene u članku 1. stavku 2. objavljuju se u standardiziranom formatu na internetskim stranicama glavnih uprava Komisije u roku od dva tjedna nakon sastanka.
   2.   Informacije se ne objavljuju ako bi se objavom mogla ugroziti zaštita jednog od interesa iz članka 4. stavaka 1. 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1049/2001, osobito život, integritet ili privatnost osobe, financijska, monetarna ili gospodarska politike Unije, stabilnost tržišta ili osjetljive poslovne informacije, pravilna provedba sudskih postupaka ili inspekcija, istraga, revizija ili drugih upravnih postupaka, ili zaštita bilo kojeg drugog važnog javnog interesa na razini Unije.
   Članak 5.
   Imena osoba (koje djeluju u ime organizacija ili samozaposlenih osoba) ili dužnosnika Komisije (koji nisu glavni direktori) koji prisustvuju sastancima ne objavljuju se osim ako su te osobe dale nedvosmislenu suglasnost.
   Članak 6.
   Organizacije ili samozaposlene osobe obavještavaju se o tome da će informacije iz članka 1. stavka 2. biti objavljene.
   Članak 7.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. prosinca 2014.

      Sastavljeno u Strasbourgu 25. studenoga 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

      (2)  Odluka Komisije 2014/839/EU, Euratom оd 25. studenoga 2014. o objavi informacija o sastancima održanima između članova Komisije i organizacija ili samozaposlenih osoba (vidjeti str. 22. ovog Službenog lista).

      (3)  SL L 277, 19.9.2014., str. 11.

      (4)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).


title: 2011/389/EU: Odluka Komisije od 30. lipnja 2011. o količini emisijskih jedinica na razini Unije iz članka 3.e stavka 3. točaka od (a) do (d) Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice  Tekst značajan za EGP

text:
15/Sv. 29              HR                              Službeni list Europske unije                                                   305
32011D0389
1.7.2011.                                          SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                                L 173/13
                                                          ODLUKA KOMISIJE
                                                           od 30. lipnja 2011.
               o količini emisijskih jedinica na razini Unije iz članka 3.e stavka 3. točaka od (a) do (d) Direktive
               2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama
                                                stakleničkih plinova unutar Zajednice
                                                         (Tekst značajan za EGP)
                                                             (2011/389/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,                                                       DONIJELA JE OVU ODLUKU:
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,                                            Članak 1.
uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta              1.     Ukupni broj emisijskih jedinica na razini Unije iz članka
i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja            3.c stavka 1. Direktive 2003/87/EZ za razdoblje od 1. siječnja
emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o          2012. do 31. prosinca 2012. iznosi 212 892 053.
izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (1), a posebno njezin članak           2.     Ukupni broj emisijskih jedinica na razini Unije iz članka
3.e stavak 3. točke od (a) do (d),                                       3.c stavka 2. Direktive 2003/87/EZ za svaku godinu u razdoblju
budući da:                                                               od 1. siječnja 2013. iznosi 208 502 526.
(1)     Članak 3.e stavak 3. točke od (a) do (d) Direktive                                           Članak 2.
        2003/87/EZ predviđaju da prije početka svakog razdoblja          1.     Ukupni broj emisijskih jedinica na razini Unije iz članka
        trgovanja Komisija odredi ukupnu količinu emisijskih             3.d stavka 1. Direktive 2003/87/EZ za razdoblje od 1. siječnja
        jedinica za dodjelu, dražbu, stavljanje u posebne                2012. do 31. prosinca 2012. iznosi 31 933 808.
        pričuve prema članku 3.f stavku 1. Direktive                     2.     Ukupni broj emisijskih jedinica na razini Unije iz članka
        2003/87/EZ, i besplatnu dodjelu operatorima zrakoplova.          3.d stavka 2. Direktive 2003/87/EZ za svaku godinu u
        Te se količine trebaju odrediti aritmetički na temelju           razdoblju od 1. siječnja 2013. iznosi 31 275 379.
        iznosa o povijesnim emisijama iz zrakoplovstva, koji je                                      Članak 3.
        u Odluci Komisije 2011/149/EU od 7. ožujka 2011. o
        povijesnim emisijama iz zrakoplovstva sukladno članku            Ukupni broj emisijskih jedinica na razini Unije iz članka 3.f
        3.c stavku 4. Direktive 2003/87/EZ Europskog parla              stavka 1. Direktive 2003/87/EZ za posebne pričuve iznosi
        menta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim          50 040 608.
        jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (2),                                        Članak 4.
        određen u visini od 219 476 343 tona CO2.
(2)     Nakon njegove prilagodbe u vezi s uključivanjem u                1.     Ukupni broj emisijskih jedinica na razini Unije iz članka
        Sporazum o Europskom gospodarskom području (EGP)                 3.e stavka 3. točke (d) Direktive 2003/87/EZ za razdoblje od
        na temelju Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. 6/2011            1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. iznosi 180 958 245.
        od 1. travnja 2011. o izmjeni Priloga XX. (Okoliš) Spora        2.     Ukupni broj emisijskih jedinica na razini Unije iz članka
        zumu o EGP-u (3), u članku 3.e stavku 3. Direktive               3.e stavka 3. točke (d) Direktive 2003/87/EZ za svaku godinu u
        2003/87/EZ također se predviđa izračun količina emisij          razdoblju od 1. siječnja 2013. iznosi 170 972 071.
        skih jedinica na razini Unije od strane Zajedničkog                                          Članak 5.
        odbora EGP-a kod uključivanja ove Odluke u Sporazum
                                                                         Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u
        o EGP-u.
                                                                         Službenom listu Europske unije.
(3)     Sukladno članku 3.e stavku 3. točki (e) i članku 3.f
        stavku 5. trećem podstavku Direktive 2003/87/EZ
        (unesen prilikom uključivanja u Sporazum o EGP-u)
        Komisija treba odrediti referentnu vrijednost na razini          Sastavljeno u Bruxellesu 30. lipnja 2011.
        EGP-a, koja se temelji na količinama emisijskih jedinica
        na razini EGP-a koje je odredio Zajednički odbor EGP-a.                                               Za Komisiju
        Sukladno tome, odluka o referentnoj vrijednosti ne može
        se donijeti prije nego što Zajednički odbor EGP-a odredi                                               Predsjednik
        količine na razini EGP-a,                                                                        José Manuel BARROSO
(1) SL L 275, 25.10.2003., str. 32.
(2) SL L 61, 8.3.2011., str. 42.
(3) SL L 93, 7.4.2011., str. 35.


title: Odluka Europskog parlamenta (EU) 2016/1501 od 28. travnja 2016. o razrješnici za izvršenje proračuna Europske agencije za sigurnost zračnog prometa za financijsku godinu 2014.

text:
               14.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 246/201

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA (EU) 2016/1501
   od 28. travnja 2016.
   o razrješnici za izvršenje proračuna Europske agencije za sigurnost zračnog prometa za financijsku godinu 2014.
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir završne godišnje financijske izvještaje Europske agencije za sigurnost zračnog prometa za financijsku godinu 2014.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske agencije za sigurnost zračnog prometa za financijsku godinu 2014. s odgovorom Agencije (1),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2014., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 12. veljače 2016. o razrješnici koju Agencija treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2014. (05584/2016 – C8-0073/2016),

               —

               uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), a posebno njezin članak 208.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (4), a posebno njezin članak 60.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenoga 2002. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5),

               —

               uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6), a posebno njezin članak 108.,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za promet i turizam (A8-0095/2016),

               1.

               daje razrješnicu izvršnom direktoru Europske agencije za sigurnost zračnog prometa za izvršenje proračuna Agencije za financijsku godinu 2014.;

               2.

               iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji u nastavku;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i Rezoluciju, koja je njezin sastavni dio, proslijedi izvršnom direktoru Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Martin SCHULZ

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL C 409, 9.12.2015., str. 81.

      (2)  Vidjeti bilješku 1.

      (3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (4)  SL L 79, 19.3.2008., str. 1.

      (5)  SL L 357, 31.12.2002., str. 72.

      (6)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: 2009/54/EZ: Odluka Europske središnje banke od 12. prosinca 2008. o utvrđivanju mjera potrebnih za uplatu kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka sudionica (ESB/2008/24)

text:
               01/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               173

         32008D0024(01)

               L 021/69

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               12.12.2008.

      ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

   od 12. prosinca 2008.
   o utvrđivanju mjera potrebnih za uplatu kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka sudionica
   (ESB/2008/24)
   (2009/54/EZ)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”), a posebno njegov članak 28. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom ESB/2006/22 od 15. prosinca 2006. o utvrđivanju mjera potrebnih za uplatu kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka sudionica (1) utvrđen je oblik i opseg u kojem su nacionalne središnje banke (NSB) država članica koje su prihvatile euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke sudionice”) obvezne uplatiti kapital Europske središnje banke (ESB) na dan 1. siječnja 2007.

               (2)

               Odlukom ESB/2008/23 od 12. prosinca 2008. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke (2) propisuje se prilagodba ključa za upis kapitala ESB-a (dalje u tekstu „ključ kapitala”) u skladu s člankom 29. stavkom 3. Statuta ESSB-a, te se s učinkom od 1. siječnja 2009. utvrđuju novi ponderi dodijeljeni svakom NSB-u u prilagođenom ključu kapitala (dalje u tekstu „ponderi u ključu kapitala”).

               (3)

               Upisani kapital ESB-a iznosi 5 760 652 402,58 eura.

               (4)

               Radi prilagodbe ključa kapitala ESB-a potrebno je donijeti novu odluku ESB-a kojom se stavlja izvan snage Odluka ESB/2006/22 s učinkom od 1. siječnja 2009. i utvrđuje oblik i opseg u kojem su nacionalne središnje banke sudionice obvezne uplatiti kapital ESB-a s učinkom od 1. siječnja 2009.

               (5)

               Na temelju članka 1. Odluke Vijeća 2008/608/EZ od 8. srpnja 2008. u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u Slovačkoj na dan 1. siječnja 2009. (3), Slovačka ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura i stoga se odstupanja koja su joj odobrena u skladu s člankom 4. Ugovora o pristupanju iz 2003 (4). stavljaju izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2009.

               (6)

               U skladu s Odlukom ESB/2008/33 od 31. prosinca 2008. o uplati kapitala, prijenosu deviznih pričuva i doprinosima Národná banka Slovenska u pričuve i rezervacije Europske središnje banke (5) Národná banka Slovenska obvezna je uplatiti preostali udio svojeg upisanog kapitala u kapital ESB-a s učinkom od 1. siječnja 2009. uzimajući u obzir prilagođeni ključ kapitala,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Opseg i oblik uplaćenog kapitala
   Svaka nacionalna središnja banka sudionica u cijelosti uplaćuje svoj upisani kapital u kapital ESB-a s učinkom od 1. siječnja 2009. Uzimajući u obzir pondere u ključu kapitala određene člankom 2. Odluke ESB/2008/23, svaka nacionalna središnja banka sudionica uplaćuje s učinkom od 1. siječnja 2009. iznos naveden pokraj njezina naziva u sljedećoj tablici:

               Nacionalna središnja banka sudionica

               (EUR)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               139 730 384,68

               Deutsche Bundesbank

               1 090 912 027,43

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

               63 983 566,24

               Grčka središnja banka

               113 191 059,06

               Banco de España

               478 364 575,51

               Banque de France

               819 233 899,48

               Banca d’Italia

               719 885 688,14

               Ciparska središnja banka

               7 886 333,14

               Banque centrale du Luxembourg

               10 063 859,75

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               3 640 732,32

               De Nederlandsche Bank

               229 746 339,12

               Oesterreichische Nationalbank

               111 854 587,70

               Banco de Portugal

               100 834 459,65

               Banka Slovenije

               18 941 025,10

               Národná banka Slovenska

               39 944 363,76

               Suomen Pankki

               72 232 820,48

         Članak 2.
   Prilagodba uplaćenog kapitala
   1.   S obzirom na to da su sve nacionalne središnje banke sudionice, izuzevši Národná banka Slovenska, već uplatile svoje ukupne udjele u upisanom kapitalu ESB-a koji se primjenjuju do 31. prosinca 2008. u skladu s Odlukom ESB/2006/22, svaka od njih, izuzevši Národná banka Slovenska, prenosi dodatan iznos ESB-u ili prima natrag određeni iznos od ESB-a, ovisno o slučaju, kako bi se dosegnuli iznosi navedeni u tablici u članku 1. Uplaćivanje kapitala od strane Národná banka Slovenska uređeno je Odlukom ESB/2008/33.
   2.   Svi prijenosi u skladu s ovim člankom provode se u skladu s Odlukom ESB/2008/25 od 12. prosinca 2008. o utvrđivanju uvjeta za prijenos udjela u kapitalu Europske središnje banke među nacionalnim središnjim bankama i prilagodbu uplaćenog kapitala (6).
   Članak 3.
   Završne odredbe
   1.   Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2009.
   2.   Ovime se stavlja izvan snage Odluka ESB/2006/22 s učinkom od 1. siječnja 2009.
   3.   Upućivanja na Odluku ESB/2006/22 smatraju se upućivanjima na ovu Odluku.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 12. prosinca 2008.

            Predsjednik ESB-a

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  SL L 24, 31.1.2007., str. 3.

      (2)  SL L 21, 24.1.2009., str. 66.

      (3)  SL L 195, 24.7.2008., str. 24.

      (4)  Akt o uvjetima pristupanja Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i prilagodbama ugovorâ na kojima se temelji Europska unija (SL L 236, 23.9.2003., str. 33.).

      (5)  SL L 21, 24.1.2009., str. 83.

      (6)  SL L 21, 24.1.2009., str. 71.


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/1205 od 18. srpnja 2016. o imenovanju dvaju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Nizozemska

text:
               23.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 198/46

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/1205
   od 18. srpnja 2016.
   o imenovanju dvaju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Nizozemska
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog nizozemske vlade,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2015/1140 (4) g. N.A. (André) VAN DE NADORTA zamijenio je 13. srpnja 2015. g. H.J.J. (Henri) LENFERINK u svojstvu zamjenika člana. Odlukom Vijeća (EU) 2015/1573 (5) g. J.H.J. (Hans) KONSTA zamijenio je 18. rujna 2015. g. A. (Ard) VAN DER TUUK u svojstvu zamjenika člana.

               (2)

               Dva mjesta zamjenika članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata g. H.J.J. (Henri) LENFERINKA i g. A. (Ard) VAN DER TUUKA,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeće osobe imenuju se zamjenicima članova Odbora regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

               —

               g. B.R. (Bouke) ARENDS, Wethouder van de gemeente Emmen,

               —

               g. T. (Tjisse) STELPSTRA, Gedeputeerde van de provincie Drenthe.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         G. MATEČNÁ

      (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

      (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

      (4)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1140 od 13. srpnja 2015. o imenovanju dvaju nizozemskih članova i dvaju nizozemskih zamjenika članova Odbora regija (SL L 185, 14.7.2015., str. 17.).

      (5)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1573 od 18. rujna 2015. o imenovanju četiriju nizozemskih članova i pet nizozemskih zamjenika članova Odbora regija (SL L 245, 22.9.2015., str. 10.).


title: Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2016/454 od 22. ožujka 2016. o imenovanju triju sudaca Službeničkog suda Europske unije

text:
               30.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 79/30

         ODLUKA VIJEĆA (EU, Euratom) 2016/454
   od 22. ožujka 2016.
   o imenovanju triju sudaca Službeničkog suda Europske unije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 257. stavak četvrti,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Mandat dvaju sudaca Službeničkog suda Europske unije („Službenički sud”) prestao je 30. rujna 2014., a mandat još jednog suca prestao je 31. kolovoza 2015. Stoga je nužno na temelju članka 2. i članka 3. stavka 1. Priloga I. Protokolu br. 3. o Statutu Suda Europske unije, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, imenovati tri suca da se popune ta slobodna mjesta.

               (2)

               Slijedom 2013. objavljenog javnog natječaja za podnošenje prijava (1) s ciljem imenovanja dvaju sudaca Službeničkog suda, odbor uspostavljen člankom 3. stavkom 3. Priloga I. Protokolu br. 3. („odbor za odabir”) dao je mišljenje o prikladnosti kandidatâ za obnašanje dužnosti suca Službeničkog suda. Odbor za odabir svom mišljenju priložio je popis šestero kandidata s najprikladnijim visokim stupnjem iskustva.

               (3)

               Slijedom političkog dogovora o reformi sudbenog ustroja Europske unije koji je doveo do donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2015/2422 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Sud Europske unije predstavio je 17. studenoga 2015. Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu na Opći sud Europske unije nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Unije i njezinih službenika, s učinkom od 1. rujna 2016.

               (4)

               U tim je okolnostima, zbog razloga koji se tiču vremenskog okvira, primjereno da se ne objavi novi javni natječaj za podnošenje prijava, već da se iskoristi popis šestero kandidata s najprikladnijim visokim stupnjem iskustva koji je sastavio odbor za odabir slijedom javnog natječaja za podnošenje prijava objavljenoga 2013.

               (5)

               Stoga je primjereno imenovati tri osobe s tog popisa sucima Službeničkog suda osiguravajući pritom ujednačen sastav Službeničkog suda na što široj zemljopisnoj osnovi između državljana država članica i u odnosu na zastupljene nacionalne pravne sustave. Tri osobe na tom popisu s najprikladnijim visokim stupnjem iskustva su g. Sean VAN RAEPENBUSCH, g. João SANT'ANNA i g. Alexander KORNEZOV. Gospodina Joãoa SANT'ANNU i gospodina Alexandera KORNEZOVA trebalo bi imenovati s učinkom od stupanja na snagu ove Odluke. S obzirom na to da je g. Sean VAN RAEPENBUSCH već bio sudac Službeničkog suda do 30. rujna 2014. te je nastavio obnašati dužnost do Odluke Vijeća u skladu s člankom 5. Protokola br. 3 primjereno je imenovati ga na novi mandat s učinkom od dana nakon isteka njegovog prethodnog mandata.

               (6)

               Iz članka 2. Priloga I. Protokolu br. 3. proizlazi da svako slobodno mjesto treba popuniti imenovanjem novog suca na razdoblje od šest godina. Međutim, nakon početka primjene predložene Uredbe o prijenosu na Opći sud Europske unije nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Unije i njezinih službenika Službenički sud više neće postojati te će mandat triju sudaca imenovanih ovom Odlukom samim time prestati na dan koji prethodi datumu na koji se ta Uredba počne primjenjivati,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeće osobe imenuju se sucima Službeničkog suda Europske unije:

               —

               g. Sean VAN RAEPENBUSCH, s učinkom od 1. listopada 2014.

               —

               g. João SANT'ANNA, s učinkom od 1. travnja 2016.

               —

               g. Alexander KORNEZOV, s učinkom od 1. travnja 2016.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu 1. travnja 2016.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A.G. KOENDERS

      (1)  SL C 353, 3.12.2013., str. 11.

      (2)  Uredba (EU, Euratom) 2015/2422 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. o izmjeni Protokola br. 3. o Statutu Suda Europske unije (SL L 341 24.12.2015., str. 14.).


title: Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 081/17/COL od 26. travnja 2017. o okončanju službenog istražnog postupka o navodnoj državnoj potpori dodijeljenoj na temelju najma zemlje i nekretnine na području Gufunes (Island) [2017/1911]

text:
               19.10.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 269/53

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e
   br. 081/17/COL
   od 26. travnja 2017.
   o okončanju službenog istražnog postupka o navodnoj državnoj potpori dodijeljenoj na temelju najma zemlje i nekretnine na području Gufunes (Island) [2017/1911]
   NADZORNO TIJELO EFTA-e („Tijelo”),
   uzimajući u obzir:
   Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 61. i Protokol 26.,
   Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno članak 24.,
   Protokol 3. Sporazuma o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno članak 1. dijela I. te članak 7. stavak 2. i članak 13. dijela II.,
   nakon što je pozvalo zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s tim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
   budući da:
   I.   ČINJENICE

   1.   POSTUPAK

               (1)

               Društvo Gámaþjónustan hf. („podnositelj pritužbe”) podnijelo je e-poštom 2. travnja 2014. pritužbu Tijelu o navodnoj nezakonitoj državnoj potpori koju je dodijelio Grad Reykjavík („Grad”) na temelju najma nekretnine i zemlje na području Gufunes u Reykjaviku na Islandu društvu Íslenska Gámafélagið („ÍG”) po cijeni navodno nižoj od tržišne (2).

               (2)

               Nakon preliminarnog ispitivanja Tijelo je 30. lipnja 2015. donijelo Odluku br. 261/15/COL o pokretanju službenog istražnog postupka o navodnoj državnoj potpori. Dopisom od 1. listopada 2015. (3) islandska nadležna tijela odgovorila su na odluku Tijela.

               (3)

               Odluka Tijela o pokretanju službenog istražnog postupka objavljena je 24. rujna 2015. u Službenom listu Europske unije i njegovu Dodatku o EGP-u, čime se zainteresiranim stranama dalo rok od mjesec dana da podnesu svoje primjedbe na preliminarna stajališta Tijela (4).

               (4)

               Nakon što mu je odobreno produljenje roka za tjedan dana, društvo ÍG podnijelo je svoje primjedbe u dopisu od 29. listopada 2015. (5) Tijelo nije primilo nikakve druge primjedbe. Nakon isteka roka od mjesec dana za podnošenje primjedbi, Tijelo je e-poštom od 25. studenoga 2015. primilo informacije o tržištu od podnositelja pritužbe (6). Dopisom od 26. studenoga 2015. (7) Tijelo je proslijedilo primjedbe i informacije o tržištu islandskim nadležnim tijelima koja su dobila mogućnost da na njih odgovore. Islandska nadležna tijela odgovorila su dopisom od 5. siječnja 2016. (8). O predmetu se raspravljalo i na sastanku predstavnika islandskih nadležnih tijela i Tijela održanom u Reykjaviku 12. veljače 2016.

               (5)

               Konačno, Tijelo je od podnositelja pritužbe e-poštom primilo dodatne informacije o razvojima događaja na području Gufunes u dopisima od 21. svibnja 2016. (9), 27. svibnja 2016. (10) i 15. prosinca 2016. (11).

         2.   OPIS MJERE

   2.1.   PODRUČJE GUFUNES

               (6)

               Područje Gufunes nalazi se u okrugu Grafarvogur u Reykjaviku, na Islandu. Na tom je području do 2001. poslovala tvornica gnojiva Áburðarverksmiðjan. Fond za plansku izgradnju Reykjavika (Skipulagssjóður Reykjavíkur, „SR”) kupio je 2002. tvornicu i okolno područje od dioničara tvornice Áburðarverksmiðjan („kupoprodajni ugovor”). Prema navodima islandskih nadležnih tijela, prvotni je plan bio ukloniti sve zgrade i opremu s tog područja. Fond SR raspušten je 2007. te je osnovan novi fond, Eignasjóður, koji je preuzeo imovinu i zadaće fonda SR.

               (7)

               U skladu s gradskim prostornim planom Reykjavika za razdoblje 2001. – 2024., područje Gufunes ima stambenu namjenu i nije namijenjeno industrijskim aktivnostima (12). Osim toga, na tom se području planira izgradnja autoceste Sundabraut koja će povezivati područja Laugarnes i Gufunes. Nadalje, u skladu s gradskim planom Reykjavika za razdoblje 2010. – 2030., industrijsko područje Gufunesa vraća se u prijašnje stanje te je na tom mjestu u budućnosti predviđeno mješovito urbano područje namijenjeno stambenim jedinicama i čistim poslovnim aktivnostima (13). Ni u jednom se planu u budućnosti ne predviđa smještanje industrijskih aktivnosti na tom području.

         2.2.   UGOVORI SKLOPLJENI IZMEĐU GRADA REYKJAVIKA I DRUŠTVA ÍSLENSKA GÁMAFÉLAGIÐ O NAJMU ZEMLJE I NEKRETNINA NA PODRUČJU GUFUNES

               (8)

               Kada je SR u veljači 2002. kupio zemlju i nekretnine na području Gufunes, ondje se nalazilo više najmoprimaca (uglavnom poduzetnici i investitori). Tada je društvo ÍG imalo ugovor o najmu s tvornicom Áburðarverksmiðjan koji je sklopljen 29. listopada 1999. („ugovor iz 1999.”). U ugovoru iz 1999. određena je mjesečna najamnina u iznosu od 159 240 ISK na temelju cijene po kvadratnom metru (14). ÍG se tom zemljom koristio za potrebe svojeg poslovanja u području gospodarenja otpadom. U skladu s kupoprodajnim ugovorom, SR je preuzeo sve obveze i prava od tvornice Áburðarverksmiðjan u pogledu postojećih ugovora o najmu, uključujući i ugovor iz 1999. s društvom ÍG.

               (9)

               Prema navodima Grada, na području Gufunes stalno je bilo mnogo aktivnosti te se njime teško upravljalo. Osim toga, zgrade i oprema bile su u lošem stanju, neki najmoprimci nisu plaćali najam te je došlo do nakupljanja otpada, primjerice, olupina automobila. Gradu je stoga bilo jasno da će, u skladu sa svojim obvezama zemljovlasnika, morati zaposliti osoblje za danonoćni nadzor tog područja.

               (10)

               S obzirom na to stanje, nije se smatralo realnim ponuditi to područje u svrhu najma. Stoga je odlučeno da se postojeći ugovori o najmu ne produlje te da se umjesto toga sklopi ugovor samo s jednom stranom. Slijedom toga, SR je odlučio pregovarati o uvjetima najma, čišćenja i nadzora područja s društvom ÍG koje je tada bilo najveći pojedinačni najmoprimac te je na vrijeme plaćalo najamninu (15). Između fonda SR i društva ÍG sklopljeni su sljedeći ugovori:

                           i.

                              ugovor od 22. veljače 2005. SR i ÍG sklopili su ugovor o najmu određenih nekretnina na tom području kojim je zamijenjen ugovor iz 1999. Ukupna mjesečna najamnina određena je u iznosu od 960 000 ISK za površinu od ukupno 4 676 kvadratnih metara (uključujući parcelu od 500 kvadratnih metara) (16);

                           ii.

                              ugovor od 14. listopada 2005. SR i ÍG sklopili su ugovor („opći ugovor o najmu iz 2005.”) kojim je zamijenjen prethodni ugovor od 22. veljače 2005., a koji se odnosio na najam, čišćenje i nadzor zemlje na području Gufunes. U skladu s ovim ugovorom, ÍG je bio obvezan izvršavati sve poslove održavanja i poboljšanja nekretnine. Opći ugovor o najmu iz 2005. vrijedio je do 31. prosinca 2009. U općem ugovoru o najmu iz 2005. nije određeno koliko se kvadratnih metara nekretnine nalazi u najmu društva ÍG. Međutim, općem ugovoru o najmu iz 2005. priložen je ispis na kojem je iz zračne perspektive prikazano koji se dijelovi zemljišta nalaze u najmu društva ÍG (17). Islandska nadležna tijela objasnila su da je ugovorom bilo obuhvaćeno područje od približno 130 000 kvadratnih metara. U općem ugovoru o najmu iz 2005. nije bila utvrđena cijena koja se plaćala po kvadratnom metru ili vrijednost obveza društva ÍG. Ukupna mjesečna najamnina određena je u iznosu od 2 000 000 ISK koja se svaki mjesec ponovno izračunavala u skladu s indeksom potrošačkih cijena (18);

                           iii.

                              ugovor od 29. prosinca 2006. Izmjenom je valjanost općeg ugovora o najmu iz 2005. produljena do 31. prosinca 2011. ÍG je bio obvezan i srušiti određene nekretnine te ukloniti opremu sa zemljišta. Društvu ÍG bilo je dopušteno zadržati uređaje i opremu uklonjenu sa zemljišta na vlastiti trošak (19);

                           iv.

                              ugovor od 21. prosinca 2007. Izmjenom je valjanost općeg ugovora o najmu iz 2005. produljena do 31. prosinca 2015. Vlasnik je prema potrebi u bilo kojem trenutku mogao preuzeti dio iznajmljene zemlje ili svu iznajmljenu zemlju zbog promjena u prostornim planovima. ÍG se obvezao i da će ponovno povezati cijevi za električne vodove, vodu i grijanje koje su postale neupotrebljive. Osim toga, ÍG je povukao tužbu za naknadu štete protiv Grada (20);

                           v.

                              ugovor od 15. lipnja 2009. Izmjenom je valjanost općeg ugovora o najmu iz 2005. produljena do 31. prosinca 2018. ÍG se obvezao održavati područje i izgraditi lukobran te mu je produljen postojeći najam spremišta čamaca u vlasništvu jahtaškog kluba iz Reykjavika. ÍG se obvezao i povući tužbu protiv Grada u vezi s troškovima održavanja (21).

               (11)

               Prema navodima Grada, iako je u najmu društva ÍG zemlja površine od 130 000 m2, samo 110 000 m2 te zemlje upotrebljivo je za potrebe društva. Ukupna registrirana površina zgrada iznosi 24 722 m2. Prema podacima iz islandskog registra nekretnina, vrijednost zemlje koja je prethodno bila u vlasništvu tvornice Áburðarverksmiðjan iznosi 211 000 000 ISK. Vrijednost zemlje u najmu društva ÍG nije procijenjena, no Grad je vrijednost sve zemlje koja je prethodno bila u vlasništvu tvornice Áburðarverksmiðjan procijenio na približno 137 000 000 ISK. Ukupna registrirana vrijednost zgrada koje su u najmu društva ÍG iznosi 850 323 512 ISK (22).

               (12)

               U skladu s člankom 4. stavkom 2. islandskog Zakona o prihodima lokalne samouprave br. 4/1995, porez na nekretnine plaća vlasnik zemljišta, osim u slučajevima koji uključuju iznajmljena poljoprivredna gospodarstva i parcele ili druge oblike ugovornog korištenja zemljom u kojima porez plaća stanar ili korisnik. Predmetna zemlja, zgrade i oprema nalaze se na utvrđenom lučkom području koje pripada društvu Faxaflóahafnir sf., a iznajmljeno je Gradu. Stoga Grad plaća porez na nekretnine na unajmljeno zemljište i nekretnine koje iznajmljuje društvu ÍG.

               (13)

               Iako nijedan ugovor ne uključuje informacije o vrijednosti usluga koje pruža ÍG, Grad je dostavio tablicu s utvrđenim procjenama troškova društva ÍG koji su određeni u općem ugovoru o najmu iz 2005. i njegovim kasnijim izmjenama (na koje se u nastavku teksta kolektivno upućuje pojmom „ugovori o najmu”) od trenutka sklapanja općeg ugovora o najmu iz 2005. do isteka razdoblja najma 2018. (23). Procjenu su izvršili gradski stručni analitičari. Osim toga, u dostavljenim informacijama nalaze se i troškovi dovršenih i troškovi nedovršenih projekata rušenja. Prema dostavljenim informacijama, prosječan mjesečni trošak koji snosi ÍG iznosi 10 815 624 ISK, uključujući trošak najamnine. Mjesečni trošak najma stoga iznosi približno 25 % ukupnih mjesečnih troškova društva ÍG.

               (14)

               Kad je sklopljen ugovor o najmu od 22. veljače 2005., SR nije nametnuo nikakve obveze društvu ÍG. Obveze društva ÍG uvedene su općim ugovorom o najmu iz 2005. od 14. listopada 2005. te su određene s obzirom na predložena rušenja i procijenjene troškove čišćenja, uklanjanja i nadzora područja. Obveze u pogledu čišćenja i uklanjanja smatrale su se opsežnima s obzirom na stanje područja. U nastavku se nalazi procjena troškova društva ÍG u skladu s njegovim obvezama određenima u općem ugovoru o najmu iz 2005. (24):

                           Godina

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           2016.

                           2017.

                           2018.

                              Trošak najamnine

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                              Zaposlenici

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                              Administrativni troškovi

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Održavanje

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                              Pravni troškovi

                           1 500 000

                           1 000 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                              Troškovi energije drugih

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Nedovršeno rušenje

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                              Dovršeno rušenje

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                              Popravci

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Ulazi/ograde

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                              Čišćenje

                           7 000 000

                           7 000 000

                           7 000 000

                           7 000 000

                           3 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                              Bojanje

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                              Obnove

                           30 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           8 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                              Električni vodovi itd.

                           7 500 000

                           8 000 000

                           9 000 000

                           12 000 000

                           9 500 000

                           7 200 000

                           6 500 000

                           5 000 000

                           4 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                              Otpadne vode

                           10 600 000

                           10 600 000

                           10 600 000

                           10 600 000

                              Lukobran

                           6 000 000

                           6 000 000

                              Odlaganje

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           7 200 000

                           6 500 000

                           2 000 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                              Asfalt

                           8 000 000

                           8 000 000

                           8 000 000

                           8 000 000

                           6 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Tlo

                           10 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           5 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                              Protupožarni alarm

                           10 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                              Ukupne obveze

                           138 393 684

                           109 393 684

                           104 893 684

                           112 593 684

                           95 394 284

                           91 594 284

                           89 394 284

                           81 894 284

                           91 494 284

                           90 494 284

                           90 494 284

                           90 494 284

                           79 894 284

                              Ukupno u ISK

                           170 763 999

                           141 763 999

                           137 263 999

                           144 963 999

                           127 764 599

                           123 964 599

                           121 764 599

                           114 264 599

                           123 864 599

                           122 864 599

                           122 864 599

                           122 864 599

                           112 264 599

                              Mjesečni prosjek

                           14 230 333

                           11 813 667

                           11 438 667

                           12 080 333

                           10 647 050

                           10 330 383

                           10 147 050

                           9 522 050

                           10 322 050

                           10 238 717

                           10 238 717

                           10 238 717

                           9 355 383

                              Prosjek

                              10 815 624

                              Izvor: Grad Reykjavík

         2.3.   NAJNOVIJI RAZVOJ DOGAĐAJA NA PODRUČJU GUFUNES

               (15)

               Početkom 2014. Gradsko vijeće Reykjavika odlučilo je uspostaviti upravljački odbor koji će predstaviti viziju za područje Gufunes (25). Odbor je predložio otvoreni idejni natječaj o budućem planskom uređenju područja Gufunes. Gradsko vijeće Reykjavika odlučilo je, na sjednici u lipnju 2015., objaviti oglas o natječaju kojim se potiče zainteresirane strane da dostave ideje o budućoj organizaciji područja Gufunes (26). Nakon objave oglasa Grad je primio četiri ideje. Jedan od tih podnesaka poslalo je društvo RVK Studios, koje se bavi proizvodnjom filmova, a koje je izrazilo svoju zainteresiranost da kupi dio zgrada na području Gufunes radi osnivanja filmske industrije na tom području. Zgrade za čiju je kupnju društvo RVK Studios izrazilo zainteresiranost neke su od nekretnina nekadašnje tvornice Áburðarverksmiðjan koje su iznajmljene društvu ÍG na temelju ugovora o najmu.

               (16)

               Grad i društvo RVK Studios dali su nakon toga dvama neovisnim agentima za nekretnine da procjene vrijednost predmetnog dijela područja Gufunes (27). Na sjednici Gradskog vijeća od 18. studenoga 2015. Vijeće je zadužilo gradski Ured za upravljanje nekretninama i gospodarski razvoj da počne pregovarati s društvom RVK Studios na temelju tih procjena vrijednosti (28). Osim toga, Vijeće je zadužilo Ured da počne pregovarati s društvom ÍG o napuštanju područja i mogućem premještanju u skladu s odredbama općeg ugovora o najmu iz 2005.

               (17)

               Gradsko vijeće Reykjavika 19. svibnja 2016. pristalo je sklopiti ugovor s društvom RVK Studios o kupoprodaji određenih nekretnina na području Gufunes (29). Grad je nakon toga priopćio da će društvo ÍG premjestiti svoje poslovne aktivnosti u novo gradsko industrijsko područje u Esjumelaru (30). Gradonačelnik Reykjavika i glavni izvršni direktor društva ÍG potpisali su 20. svibnja 2016. ugovore o raskidu ugovorā o najmu i o premještanju društva ÍG te su otvorili radove na novim poslovnim prostorima društva ÍG u Esjumelaru. Grad je 27. svibnja 2016. potpisao ugovor s društvom RVK Studios o kupoprodaji nekih od nekretnina nekadašnje tvornice Áburðarverksmiðjan (31). Veličina nekretnina prodanih društvu RVK Studios iznosi 8 400 m2, a kupoprodajna cijena iznosila je 301 650 000 ISK. Grad je društvu RVK Studios odobrio i pravo kupnje područja istočno od tih zgrada, ukupne površine od 19 200 m2. Društvo RVK Studios godišnje će za to pravo kupnje plaćati 1 000 ISK po m2.

         3.   PRITUŽBA

               (18)

               Prema navodima podnositelja pritužbe, Grad je društvu ÍG dodijelio nezakonitu državnu potporu na temelju najma nekretnine i zemlje na području Gufunes po cijenama nižima od tržišnih. U svojoj pritužbi Tijelu podnositelj pritužbe navodi da, iako je teško odrediti točan iznos potpore, jasno je da je cijena niža od razumne tržišne cijene. S obzirom na to da društvo ÍG ne plaća uobičajenu tržišnu cijenu, ono uživa konkurentsku prednost. Nadalje, prema navodima podnositelja pritužbe, za zemlju na području Gufunes zainteresirana su mnoga poduzeća koja trebaju prostrano zemljište za svoje poslovne aktivnosti, primjerice prometna čvorišta i poduzeća koja se bave skladištenjem.

               (19)

               Podnositelj pritužbe napomenuo je da je cijena najma općim ugovorom o najmu iz 2005. bila utvrđena na iznos od dva milijuna ISK s godišnjim povećanjima u skladu s indeksom potrošačkih cijena (porez na nekretnine, koji ne plaća društvo ÍG, već vlasnik nekretnine, tj. Grad, iznosi 41 % iznosa godišnje najamnine). Nadalje, društvo ÍG ima određene obveze u pogledu održavanja koje se smatraju dijelom cijene najma iako se približni iznosi troškova tih obveza ne mogu pronaći u ugovorima. Osim toga, ugovorima o najmu ne zabranjuje se društvu ÍG davanje zemlje u podnajam trećim stranama. Podnositelj pritužbe naglašava da ugovori o najmu ne sadržavaju nikakvu procjenu o mogućem prihodu na temelju davanja u podnajam dijelova nekretnine te o tome utječe li to na iznos cijene najma.

               (20)

               Podnositelj pritužbe napominje i da je nejasno koja je cijena po kvadratnom metru te način određivanja cijene najma. Prema navodima podnositelja pritužbe, na temelju različitih priznatih metodologija određivanja cijene tržišna bi cijena najma nekretnine trebala biti između 12 milijuna i 41 milijun ISK mjesečno. Podnositelj pritužbe tvrdi da najam nekretnine društvu ÍG po cijeni koja je znatno niža od tržišne vrijednosti nije u skladu s pravilima EGP-a o državnim potporama.

         4.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

               (21)

               U Odluci br. 261/15/COL Tijelo je preliminarno ocijenilo predstavljaju li ugovori o najmu područja Gufunes sklopljeni između Grada i društva ÍG državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u te, ako predstavljaju, može li se tu državnu potporu smatrati spojivom s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u.

               (22)

               Nakon što je ocijenilo informacije koje su dostavila islandska nadležna tijela, Tijelo je preliminarno zaključilo da nije moguće isključiti mogućnost da ugovori između Grada i društva ÍG predstavljaju državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. U Odluci br. 261/15/COL utvrđeni su sljedeći aspekti:

                           i.

                           država, u svrhe iz članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, obuhvaća sva tijela državne uprave, od središnje vlade do razine lokalne samouprave. S obzirom na to da su zemlja i nekretnine koje su iznajmljene društvu ÍG pripadale Gradu, bilo kakav popust na cijenu najma predstavljao bi stoga prijenos državnih sredstava;

                           ii.

                           Tijelo je izrazilo sumnje u pogledu toga je li Grad pri sklapanju ugovorā s društvom ÍG postupao kao privatni najmodavac pri čemu se nalazio u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju. U preliminarnoj ocjeni Tijela upućuje se na to da se gospodarska prednost u korist društva ÍG ne može isključiti;

                           iii.

                           s obzirom na to da nijedno drugo društvo nije imalo mogućnost pregovarati s Gradom o najmu zemlje i nekretnina, preliminarno je stajalište Tijela da se čini da su te mjere bile selektivne;

                           iv.

                           konačno, Tijelo je napomenulo da bi se bilo kojom državnom potporom dodijeljenom društvu ÍG, u obliku diskontirane najamnine, u teoriji omogućilo društvu da, zahvaljujući toj potpori, poveća ili barem održava svoje aktivnosti. Potpora je stoga mogla ograničiti mogućnosti poduzeća s poslovnim nastanom u drugim ugovornim stranama koja su se možda htjela natjecati s društvom ÍG na islandskom tržištu prikupljanja otpada. Potpora je stoga mogla narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu unutar EGP-a.

               (23)

               Prema stajalištu Tijela, bili su potrebni dodatni dokazi kako bi se utvrdilo mogu li se uvjeti ugovorā o najmu smatrati spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u.

               (24)

               Slijedom toga, Tijelo je sumnjalo u to jesu li ugovori o najmu između Grada i društva ÍG predstavljali državnu potporu, te ako jesu, može li se utvrditi da su spojivi s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u u skladu s njegovim člankom 61. stavkom 3. točkom (c).

         5.   PRIMJEDBE GRADA NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

               (25)

               Prema stajalištu Grada, ugovori s društvom ÍG ne uključuju državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u jer društvo ÍG nije time ostvarilo prednost.

               (26)

               Prema stajalištu Grada, ugovori od 22. veljače 2005. i 14. listopada 2005. sklopljeni su u uobičajenim tržišnim uvjetima jer je najamnina bila utemeljena na najamnini utvrđenoj nakon otvorenog postupka oglašavanja provedenog potkraj 2003. te je bila u skladu s analizama/procjenama koje su izradili gradski stručnjaci.

               (27)

               Grad navodi da metodologije koje je podnositelj pritužbe predstavio nisu prikladne za utvrđivanje tržišne cijene najma. Umjesto toga, Grad uspoređuje situaciju s najmom druge nekretnine, tj. nekadašnje državne tvornice cementa na adresi Sævarhöfði 31 koja je smještena u industrijskom području sličnom području Gufunes.

               (28)

               Grad je 2014. kupio nekretninu na adresi Sævarhöfði 31. Središnji ured za javnu nabavu (Ríkiskaup) objavio je 2013., u ime islandske države, oglas o davanju te nekretnine u najam. Kad je Grad kupio tu nekretninu, obvezao se dati najvišu ponudu u skladu s oglasom. Središnji ured za javnu nabavu primio je četiri ponude, među kojima je najviša iznosila 420 000 ISK mjesečno, u kojima nisu bile utvrđene nikakve posebne usluge ili obveze za najmoprimca. Vrijednost nekretnine na adresi Sævarhöfði 31 procijenjena je na 293 028 000 ISK. Stoga je najviša ponuda za najam iznosila 0,147 % procijenjene vrijednosti nekretnine. U usporedbi s time, cijena najma u skladu s općim ugovorom o najmu iz 2005. sklopljenim s društvom ÍG iznosi 0,320 % procijenjene vrijednosti područja Gufunes. Grad naglašava da je cijena najma nekretnine na adresi Sævarhöfði 31 utvrđena nakon otvorenog postupka oglašavanja te pošteno odražava tržišnu vrijednost industrijskih područja u Gradu u uobičajenim tržišnim uvjetima. Ovom usporedbom pokazuje se da se cijena najma koju je plaćalo društvo ÍG nikako ne može smatrati nižom od tržišne vrijednosti industrijskih područja u Gradu, osobito imajući na umu to da u cijenu najma nekretnine na adresi Sævarhöfði 31 nisu u obzir uzeti čimbenici koji su utjecali na cijenu najma za područje Gufunes.

               (29)

               Prema stajalištu Grada, činjenica da su druge strane kasnije bile zainteresirane za to područje nije od velike važnosti pri ocjeni potražnje za tim područjem u vrijeme sklapanja općeg ugovora o najmu iz 2005., tj. u listopadu 2005. U to se vrijeme nije smatralo realnim ponuditi to područje u najam. Društvo ÍG snosilo je sve troškove čišćenja područja i dovođenja zgrada u ispravno stanje. Osim toga, ostale strane nisu pokazale zainteresiranost kad je 2003. oglašeno davanje tog područja u najam. Stoga se mora pretpostaviti da je kasnija zainteresiranost povezana sa stanjem tog područja nakon što je društvo ÍG preuzelo upravljanje njime.

               (30)

               Prema stajalištu Grada, najviša cijena nije jedini čimbenik koji bi Tijelo trebalo uzeti u obzir pri primjeni kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu. Umjesto toga, relevantno je pitanje bi li subjekt u tržišnom gospodarstvu zaključio predmetnu transakciju u jednakim uvjetima (32). Nadalje, usporedbu između ponašanja javnih i privatnih ulagača treba provesti na temelju pristupa koji bi privatni ulagač imao u vrijeme predmetne transakcije, uzimajući u obzir dostupne informacije i predvidiva kretanja u to vrijeme.

               (31)

               U vrijeme sklapanja ugovorā između Grada i društva ÍG tržišni uvjeti nisu bili uobičajeni jer nije postojalo aktivno tržište za industrijske nekretnine ove vrste i u takvom stanju. Stoga, prema stajalištu Grada, uobičajene tržišne uvjete treba ocijeniti iz objektivne i provjerljive perspektive koja je postojala u to vrijeme. S obzirom na navedeno, Grad smatra da se takve informacije nalaze u dokumentima koje je Reykjavík dostavio u ovom predmetu. Nadalje, ako bi se moglo pokazati uobičajene tržišne uvjete za industrijska područja ove vrste, primjerom cijene najma dobivene 2014. za bivšu državnu tvornicu cementa na adresi Sævarhöfði 31 pokazuje se tržišna vrijednost industrijskih područja kao što je područje Gufunes.

               (32)

               Prema stajalištu Grada, obveze nametnute društvu ÍG ugovorima o najmu ne mogu se uspoređivati sa spornim obvezama u predmetu Haslemoen Leir
                   (33). Obveza smanjenja cijene koju se osporavalo u tom predmetu odnosila se na mogući gubitak za društvo Haslemoen AS ako ono ne bi moglo iznajmiti određenu zgradu. Međutim, obveze nametnute društvu ÍG odnosile su se na poslove održavanja nekretnine i njezino poboljšavanje, rušenje, ponovno povezivanje cijevi za električne vodove, vodu i grijanje te ostale građevinske radove na tom području. Troškove tih obveza procijenili su stručni analitičari Grada na temelju rezultata nedavnih natječaja za slične projekte. Unatoč nepostojanju dokumentacije kojom bi se potkrijepio točan gospodarski učinak usluga povjerenih društvu ÍG te unatoč nesigurnosti u pogledu prostornih planova, Tijelo mora prihvatiti da su te obveze imale učinak smanjenja cijene najma. Prema stajalištu Grada, bilo bi nerazumno odbaciti učinak obveza, osobito s obzirom na to da su stvarni troškovi koje je društvo ÍG snosilo zbog tih obveza u skladu s procjenom.

               (33)

               Prema stajalištu Grada, Grad je djelovao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu te je u obzir uzeo pitanja u pogledu prostornog planiranja pri sklapanju ugovorā o najmu s društvom ÍG. Grad je u ugovor uključio vrlo teške i kratkotrajne klauzule o raskidu ugovora kako bi mogao u kratkom roku osloboditi područje ako bi, i kada bi, država pristala na početak izgradnje autoceste Sundabraut. Fond SR bio je temeljito upoznat s nekretninama i područjem te je bio u dobrom položaju da objektivno procijeni je li stanje područja bilo dovoljno dobro da bi ga se moglo iznajmljivati na tržištu. Privatni bi ulagač uvijek obraćao pozornost na prostorne planove pri odlučivanju o korištenju zemljištem i nekretninama.

               (34)

               S obzirom na navedene okolnosti, Grad tvrdi da su ugovori o najmu s društvom ÍG usklađeni s kriterijem subjekta u tržišnom gospodarstvu.

         6.   PRIMJEDBE DRUŠTVA ÍG

               (35)

               Prema navodima društva ÍG, velika površina zemlje donosi mu vrlo ograničenu korist kao najmoprimcu te samo čini obveze održavanja i nadzora težima i skupljima. Osim toga, iako su zgrade prostrane u pogledu površine u kvadratnim metrima, one su u vrlo lošem stanju. ÍG ističe da su zgrade zapravo kupljene kako bi ih se srušilo. Bilo je planirano potpuno rušenje te je bila predviđena izgradnja stambenog područja i autoceste na toj lokaciji. Stoga je bilo kakav izračun na temelju površine u kvadratnim metrima ili veličine zemlje nebitan za utvrđivanje tržišne vrijednosti najma tog područja.

               (36)

               Fond SR se 2003. koristio područjem i zgradama u području Gufunes za pružanje usluga skladištenja nizu pojedinaca i poduzeća kojima je SR naložio da napuste ostala područja u Gradu. Taj je aranžman uskoro, s logističkog gledišta, postao problematičan za fond SR pa je on stoga društvu ÍG ponudio najam cijelog područja u cilju raščišćavanja tog područja. ÍG u početku nije bio sklon preuzimanju tog zadatka jer je na tom području bilo nekoliko problema, primjerice, teški najmoprimci, velik broj olupina automobila i industrijski otpad.

               (37)

               Tijekom posljednjih deset godina, ÍG je trošio prosječno 16,5 milijuna ISK svaki mjesec na održavanje i ostale troškove koje bi u pravilu trebao snositi najmodavac. Te se troškove mora uzeti u obzir pri ocjeni tržišne vrijednosti najma.

               (38)

               Prema navodima društva ÍG, zgrade na području Gufunes u iznimno su lošem stanju, unatoč sredstvima uloženima u njihovu obnovu. Gotovo svaka zgrada prokišnjava, a većina krovova zgrada oštećena je i beskorisna. Nadalje, gotovo svi prozori, osim onih na uredskoj zgradi, oštećeni su i beskorisni, mnogi su katovi zgrada u opasnom stanju, a na nekim mjestima postoje rupe te stubišta koja ne ispunjavaju uvjete iz pravnih propisa. Osim toga, u većini zgrada nema vode ni zahoda, a električne instalacije nisu usklađene s regulatornim mjerama.

               (39)

               Nadalje, ÍG je tijekom najvećeg dijela razdoblja najma bio suočen s činjenicom da je Grad mogao zatražiti povrat zemlje u kratkom roku. Odredba o kratkom roku za raskid ugovora od 18 mjeseci te obveza povrata dijela zemlje na zahtjev u roku od samo 12 mjeseci predstavljale su smetnju u poslovanju kao što je odlaganje otpada, koje uključuje teške strojeve i opremu.

               (40)

               Prema stajalištu društva ÍG, kasnija zainteresiranost podnositelja pritužbe ima ograničeno značenje pri ocjeni potražnje za područjem u vrijeme sklapanja općeg ugovora o najmu iz 2005. Stanje 2005. bilo je takvo da se tada nije smatralo realnim ponuditi to područje u najam. ÍG je otada uložio znatna sredstva za obnovu, čišćenje i održavanje tog područja. Stoga se mora pretpostaviti da je kasnija zainteresiranost povezana sa stanjem tog područja nakon što je društvo ÍG preuzelo upravljanje njime.

               (41)

               Konačno, ÍG je dostavio neovisnu procjenu najma, s datumom od 15. listopada 2015., koju je izradila agencija za nekretnine 101 Reykjavík Fasteignasala (34). U procjeni najma daje se procjena vrijednosti općeg ugovora o najmu iz 2005. u listopadu 2005. na temelju vrijednosti i stanja pojedinačnih nekretnina. Zaključak je procjenitelja da ukupna mjesečna vrijednost najma nekretnina i područja iznosi 1 870 000 ISK.

         II.   OCJENA

   1.   POSTOJANJE DRŽAVNIH POTPORA

               (42)

               Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi kako slijedi:
               „Osim ako nije drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se preko državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između ugovornih strana.”

               (43)

               Time se podrazumijeva da mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u ako su kumulativno ispunjeni sljedeći uvjeti: i. mjeru dodjeljuje država ili se dodjeljuje preko državnih sredstava; ii. mjerom se korisniku dodjeljuje selektivna ekonomska prednost; iii. mjera može imati učinak na trgovinu između ugovornih strana te može narušiti tržišno natjecanje.

         1.1.   NEMA PREDNOSTI
   1.1.1.   Općenito

               (44)

               U nastavku Tijelo iznosi obrazloženje svojeg zaključka da ugovorima o najmu društvo ÍG nije ostvarilo prednost u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

               (45)

               Prednost, u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, svaka je gospodarska korist koju poduzeće ne bi ostvarilo u uobičajenima tržišnim uvjetima, tj. bez intervencije države, i koja ga stoga stavlja u povoljniji položaj u odnosu na njegove konkurente (35). Da je transakcija provedena pod povoljnijim uvjetima, u smislu da je društvo ÍG plaćalo najam po cijeni nižoj od tržišne, društvo bi dobivalo prednost u smislu pravila o državnim potporama.

               (46)

               Kako bi ispitalo ovo pitanje, Tijelo primjenjuje kriterij „subjekta u tržišnom gospodarstvu” pri čemu se ponašanje država ili javnih nadležnih tijela pri prodaji ili davanju imovine u najam uspoređuje s ponašanjem privatnih gospodarskih subjekata (36).

               (47)

               Svrha je kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu ocijeniti je li država dodijelila prednost poduzeću ne postupajući kao privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu s obzirom na određenu transakciju, npr. prodaju ili najam imovine (37). Javno nadležno tijelo mora zanemariti ciljeve javne politike i umjesto toga usredotočiti se na pojedinačni cilj ostvarivanja tržišne stope povrata ili dobiti na svoja ulaganja te tržišne cijene za prodaju ili najam imovine (38). Tijelo, međutim, napominje da se tom ocjenom u pravilu moraju u obzir uzeti sva posebna prava ili obveze povezane s predmetnom imovinom, osobito one koje bi mogle utjecati na tržišnu vrijednost.

               (48)

               Usklađenost s tržišnim uvjetima te pitanje odgovara li dogovorena cijena u nekoj transakciji tržišnoj cijeni, može se utvrditi određenim zamjenskim sredstvima. Organiziranje otvorenog, transparentnog i bezuvjetnog postupka nadmetanja općenito je primjereno sredstvo za osiguravanje toga da nacionalna nadležna tijela prodaju ili daju u najam imovinu u skladu s kriterijem subjekta u tržišnom gospodarstvu te da je za predmetne robe i usluge plaćena pravedna tržišna vrijednost. Međutim, to ne znači automatski da se, u slučaju nepostojanja urednog postupka nadmetanja ili u slučaju postojanja mane u takvom postupku, time potvrđuje pretpostavka postojanja državne potpore. Tijelo se može oslanjati i na druga zamjenska sredstva, uključujući stručne procjene vrijednosti.

         1.1.2.   Nepostojanje natječajnog postupka

               (49)

               S obzirom na navedeno, Tijelo prvo mora ispitati je li Grad organizirao postupak nadmetanja koji je primjeren za utvrđivanje tržišne cijene (39). Međutim, u ovom je slučaju potvrđeno da nije pokrenut nikakav javni natječaj u pogledu predmetnog područja. Dodatno, nije provedena neovisna procjena vrijednosti prije sklapanja općeg ugovora o najmu iz 2005.

               (50)

               Grad je, međutim, istaknuo da su pri utvrđivanju najamnine u općem ugovoru o najmu iz 2005. s društvom ÍG razmotreni različiti postojeći ugovori o najmu na tom području koji su sklopljeni nakon objave otvorenih oglasa u islandskim medijima 2003. Međutim, Tijelo smatra da su ti oglasi bili samo pozivi na iskaz interesa i ne predstavljaju otvoren i konkurentan postupak nadmetanja. Osim toga, oni se nisu odnosili na to područje u cijelosti, ponuđeno u najam jednom najmoprimcu, nego su se odnosili na pojedinačne nekretnine unutar tog područja.

               (51)

               Tijelo stoga zaključuje da taj postupak oglašavanja ne ispunjava zahtjeve u pogledu kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu. U skladu s time, taj postupak ne može pružiti pouzdano zamjensko sredstvo za utvrđivanje tržišne cijene predmetnog prava najma.

         1.1.3.   Stručna procjena vrijednosti najma

               (52)

               Kao što je prethodno navedeno, nepostojanje zadovoljavajućeg postupka nadmetanja ne isključuje mogućnost da Tijelo primijeni kriterij subjekta u tržišnom gospodarstvu. Međutim, Tijelo mora ispitati sadržaj predmetne transakcije i posebno usporediti dogovorenu cijenu s tržišnom cijenom. U tu svrhu, Tijelo se u pravilu poziva na neovisnu stručnu procjenu vrijednosti koja služi kao zamjensko sredstvo za tržišnu cijenu. Takva bi studija idealno trebala biti izrađena u vrijeme provođenja transakcije. Međutim, Tijelo se u svojoj ocjeni može oslanjati i na ex post procjenu vrijednosti (40).

               (53)

               Grad je naveo da postoji nekoliko problema koji utječu na tržišnu cijenu najma na području Gufunes. Prvo, zgrade i oprema bile su u lošem stanju, neki najmoprimci nisu plaćali najamninu te je došlo do nagomilavanja otpada koji je trebalo očistiti. Drugo, vladala je nesigurnost u pogledu prostornih planova za područje Gufunes. Industrijska aktivnost povlači se iz tog područja u skladu s prijašnjim i sadašnjim gradskim planovima te Grad stoga ne može sklopiti dugoročni ugovor o najmu nekretnine. Treće, društvo ÍG ima obvezu povrata dijela zemlje na zahtjev u roku od 12 mjeseci, a kratak je i rok za raskid ugovora za cijelo područje, uključujući zgrade, koji iznosi 18 mjeseci.

               (54)

               Kao što je prethodno navedeno, Grad je tijekom pregovora s društvom RVK Studios o prodaji zgrada na području Gufunes dao dvama neovisnim agentima za nekretnine da procijene vrijednost nekretnina i prava najma. Iako se te neovisne procjene ne odnose izravno na tržišnu cijenu najma tih nekretnina, njima se potvrđuje loše stanje nekretnina i njihova tržišna vrijednost. Oba neovisna procjenitelja istaknula su da zgrade prokišnjavaju, nisu dovoljno izolirane, sadržavaju znatne količine industrijskog otpada iz vremena kad je na toj zemlji bila tvornica gnojiva te su općenito propale. Osim toga, neke od zgrada sadržavaju azbest, a ostale treba srušiti.

               (55)

               Kao što je prethodno navedeno, Grad je dao i usporedbu sa sličnom industrijskom nekretninom smještenom na adresi Sævarhöfði 31. Središnji ured za javnu nabavu oglasio je najam te nekretnine te je prihvaćena najviša od četiriju dobivenih ponuda, u iznosu od 420 000 ISK mjesečno. Taj ugovor o najmu nije uključivao nikakve posebne usluge ili obveze koje bi trebao izvršiti najmoprimac. Ta najviša ponuda za najam iznosi 0,147 % procijenjene vrijednosti nekretnine dok cijena najma u skladu s općim ugovorom o najmu iz 2005. s društvom ÍG iznosi 0,320 % procijenjene vrijednosti područja Gufunes.

               (56)

               Osim toga, agencija za nekretnine 101 Reykjavík Fasteignasala provela je neovisnu procjenu vrijednosti općeg ugovora o najmu iz 2005. (41), Datum procjene vrijednosti jest 15. listopada 2015. Ona se temelji na vrijednosti i stanju pojedinačnih nekretnina koje su pojedinačno procijenjene i pregledane. U toj procjeni vrijednosti razmatraju se stanje nekretnina i područja u vrijeme sklapanja općeg ugovora o najmu iz 2005. te tada prevladavajući tržišni uvjeti. Procjenitelj zaključuje da je ukupna mjesečna vrijednost najma nekretnina u listopadu 2005. iznosila 1 870 000 ISK. Međutim, u skladu s općim ugovorom o najmu iz 2005., mjesečna najamnina koju je plaćalo društvo ÍG utvrđena je u iznosu od 2 000 000 ISK te se ponovno izračunavala svaki mjesec u skladu s indeksom potrošačkih cijena (42). Stoga je najamnina koju je mjesečno plaćalo društvo ÍG viša od tržišne cijene najma u skladu sa stručnom procjenom vrijednosti.

               (57)

               Uzevši u obzir sve prethodno navedeno, Tijelo smatra da opći ugovor o najmu iz 2005. nije sklopljen po cijeni nižoj od tržišne.

               (58)

               Konačno, Tijelo napominje da se ni u usporedbi s nekretninom na adresi Sævarhöfði 31 ni u procjeni vrijednosti koju je izradila agencija za nekretnine 101 Reykjavík Fasteignasala ne uzimaju u obzir posebne obveze iz ugovora o najmu, posebice kratak rok za raskid ugovora (na koji se Grad u međuvremenu pozvao) te različite obveze u pogledu održavanja. Financijski učinak tih obveza na cijenu najma teško je brojčano izraziti. Međutim, te obveze po svojoj prirodi idu u korist Gradu, a na štetu društva ÍG, dodatno potvrđujući zaključak Tijela da je opći ugovor o najmu iz 2005. sklopljen po tržišnim uvjetima.

               (59)

               S obzirom na prethodno navedeno, Tijelo zaključuje da društvo ÍG ugovorima o najmu nije ostvarilo gospodarsku prednost.

         2.   ZAKLJUČAK

               (60)

               Na temelju prethodne ocjene, Tijelo smatra da ugovori o najmu sklopljeni između Grada i društva ÍG o najmu područja Gufunes ne sadržavaju državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ugovori o najmu sklopljeni između Grada Reykjavika i društva Íslenska Gámafélagið o najmu područja Gufunes ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Time je okončan službeni istražni postupak.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Islandu.
   Članak 3.
   Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. travnja 2017.

            Za Nadzorno tijelo EFTA-e

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsjednik

         Frank J. BÜCHEL

            Član Kolegija

      (1)  Odluka br. 261/15/COL o pokretanju službenog istražnog postupka o mogućoj državnoj potpori dodijeljenoj na temelju najma zemlje i nekretnine na području Gufunes, objavljena u SL C 316, 24.9.2015., str. 22. i Dodatku o EGP-u br. 57, 24.9.2015., str. 21.,

      (2)  Dokumenti br. 704341 – 704343.

      (3)  Dokument br. 774957.

      (4)  Odluka br. 261/15/COL o pokretanju službenog istražnog postupka o mogućoj državnoj potpori dodijeljenoj na temelju najma zemlje i nekretnine na području Gufunes, objavljena u SL C 316, 24.9.2015., str. 22. i Dodatku o EGP-u br. 57, 24.9.2015., str. 21.

      (5)  Dokument br. 778453.

      (6)  Dokument br. 781877.

      (7)  Dokument br. 781927.

      (8)  Dokument br. 786716.

      (9)  Dokument br. 805588.

      (10)  Dokument br. 806264.

      (11)  Dokument br. 831665.

      (12)  Dostupno na internetu na: http://skipulagssja.skipbygg.is/skipulagssja/. Vidjeti i http://reykjavik.is/sites/default/files/adalskipulag/08_grafarvogur.pdf.

      (13)  Vidjeti prethodnu bilješku.

      (14)  Dokument br. 716986, stranica 17.

      (15)  Dokumenti br. 716985 i 742948.

      (16)  Dokument br. 716986, stranica 21.

      (17)  Vidjeti dokument br. 716985.

      (18)  Dokument br. 716986, stranica 25.

      (19)  Dokument br. 716986, stranica 29.

      (20)  Dokument br. 716986, stranica 31.

      (21)  Dokument br. 716986, stranica 33.

      (22)  Dokument br. 716985.

      (23)  Dokument br. 742948.

      (24)  Svi su iznosi izraženi u ISK.

      (25)  Dokument br. 716985.

      (26)  Priopćenje je dostupno na internetu na adresi: http://www.hugmyndasamkeppni.is/samkeppnir/gufunes-framtidharskipulag.

      (27)  Dokument br. 786718.

      (28)  Zapisnik sjednice Gradskog vijeća dostupan je na internetu na adresi: http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5386.

      (29)  Zapisnik sjednice Gradskog vijeća dostupan je na internetu na adresi: http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5407.

      (30)  Priopćenje je dostupno na internetu na adresi: http://reykjavik.is/frettir/islenska-gamafelagid-flytur-esjumela.

      (31)  Priopćenje je dostupno na internetu na adresi: http://reykjavik.is/frettir/gengid-fra-kaupum-rvk-studios-fasteignum-undir-kvikmyndaver.

      (32)  Presuda u predmetu Westdeutsche Landesbank Girozentrale protiv Komisije, T-228/99 i T-233/99, EU:T.2003:57.

      (33)  Vidjeti Odluku Tijela br. 90/12/COL od 15.3.2012. o prodaji određenih zgrada u ograđenom unutarnjem dijelu baze Haslemoen Leir, koja je dostupna na adresi: http://www.eftasurv.int/media/decisions/90-12-COL.pdf, stavak 81.

      (34)  Dokument br. 778453.

      (35)  Presuda u predmetu SFEI i drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60. i presuda u predmetu Španjolska protiv Komisije, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

      (36)  O primjeni kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu vidjeti predmet E-12/11 Asker Brygge [2012.] EFTA Ct. Rep. 536 i presudu u predmetu Land Burgenland i drugi protiv Komisije, C-214/12 P, C-215/12 P i C-223/12 P, EU:C:2013:682. U tim se predmetima radi o prodaji izravnog imovinskog prava na zemlju. Međutim, u njima se daju i smjernice za prodaju ostalih prava na zemlju, uključujući i pravo najma kao u ovom predmetu.

      (37)  Vidjeti Smjernice Tijela o pojmu državnih potpora u skladu s člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u, stavak 133. Dostupno na adresi: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/EFTA-Surveillance-Auhtority-Guidelines-on-the-notion-of-State-aid.pdf.

      (38)  Presuda u predmetu Land Burgenland i drugi protiv Komisije, C-214/12 P, C-215/12 P i C-223/12 P, EU:C:2013:682.

      (39)  Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 61/16/COL o okončanju službenog istražnog postupka o potencijalnim državnim potporama dodijeljenima davanjem u zakup optičkog vlakna čijim se radom prethodno upravljalo u ime NATO-a, još nije objavljena, dostupna na internetu na adresi: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/061-16-COL.pdf, stavak 80.

      (40)  Predmet E-12/11 Asker Brygge [2012.] EFTA Ct. Rep. 536, točka 81. i Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 61/16/COL o okončanju službenog istražnog postupka o potencijalnim državnim potporama dodijeljenima davanjem u zakup optičkog vlakna čijim se radom prethodno upravljalo u ime NATO-a, još nije objavljena, stavak 88.

      (41)  Dokument br. 778453.

      (42)  Dokument br. 716986, stranica 25.