title: Odluka Komisije (EU) 2016/285 оd 6. studenoga 2015. o državnoj potpori SA.38545 2014/C (ex 2014/NN) koju je provela Francuska Republika u korist društava Mory – Ducros SAS i MoryGlobal (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7523) (Tekst značajan za EGP)

text:
               1.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 53/6

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/285
   оd 6. studenoga 2015.
   o državnoj potpori SA.38545 2014/C (ex 2014/NN) koju je provela Francuska Republika u korist društava Mory – Ducros SAS i MoryGlobal

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7523)

   (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe u skladu s navedenim člancima (1),
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               Nakon neslužbenih razgovora između Komisije i Francuske, potonja je 7. veljače 2014. Komisiji dostavila obavijest o tome da će Fond za gospodarski i socijalni razvoj (Fonds de développement économique et social, dalje u tekstu: „FDES”) dodijeliti društvu MoryGlobal zajam za ulaganje u vlasnički kapital (2).

               (2)

               Francuska je 2. travnja 2014. na usmeni zahtjev Komisije dostavila novu obavijest.

               (3)

               Dva su nova zahtjeva za informacije dostavljena 11. travnja i 8. svibnja 2014. na koje je Francuska odgovorila dopisima od 30. travnja i 9. svibnja 2014. Ti su zahtjevi dopunjeni još jednim zahtjevom od 27. lipnja 2014. na koji je Francuska odgovorila 10. srpnja 2014.

               (4)

               Na prijedlog Komisije 9. srpnja 2014. održan je sastanak s Francuskom.

               (5)

               Budući da je prva isplata zajma FDES-a provedena 18. veljače 2014., Komisija je tu mjeru upisala u registar neprijavljenih potpora.

               (6)

               Komisija je dopisom od 16. rujna 2014. obavijestila Francusku o svojoj odluci o pokretanju postupka predviđenog člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u pogledu te potpore (dalje u tekstu: „formalni istražni postupak”).

               (7)

               Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (3). Komisija je pozvala zainteresirane osobe da podnesu svoje primjedbe na predmetnu potporu. Komisija od zainteresiranih osoba nije u tom pogledu primila ni jednu primjedbu.

               (8)

               Francuska je svoje primjedbe dostavila 24. listopada 2014. Na zahtjev Komisije dodatne je informacije dostavila 12. siječnja i 6. svibnja 2015.

         2.   KONTEKSTUALNE OKOLNOSTI

   2.1.   OPIS KORISNIKA I KONTEKSTA

               (9)

               Grupa Mory-Ducros obuhvaćala je, među ostalim, društvo Mory-Ducros SAS (dalje u tekstu: „MD”) te društva za poslovanje nekretninama (sociétés civiles immobilières) SPAD i ARCATIME CAUDAN, društva kćeri u stopostotnom vlasništvu društva MD.

               (10)

               Dioničar društva MD bio je Arcole Industries (dalje u tekstu: „Arcole” ), holding društvo specijalizirano za preuzimanje i oporavak poduzetnika u teškoćama. Društvo Arcole je u lipnju 2010. od društva DHL kupilo društvo Ducros Express, a zatim je u lipnju 2011. kupilo dio imovine društva Mory SA u okviru njegova predstečajnog postupka. Potom je društvo Arcole te dvije djelatnosti spojilo unutar društva MD.

               (11)

               Društvo MD bilo je drugi operater u Francuskoj u sektoru kurirske službe i zakupa prijevoznih sredstava, iza društva Geodis. Imalo je četiri glavne djelatnosti: nacionalnu kurirsku službu i prijevoz, nacionalni zakup prijevoznih sredstava, međunarodnu kurirsku službu i zakup prijevoznih sredstava te logistiku. Taj je sektor u Francuskoj bio od početka desetljeća u rastućim teškoćama koje su dovele do spajanja i/ili stečaja velikih gospodarskih subjekata. Pored navođenja pregleda imovine i društava koja su nakon predstečajnih postupaka pripojena društvu MD, valja napomenuti da je društvo Geodis preuzelo imovinu društva SERNAM, bivšeg društva kćeri društva SNCF, nakon njegove prisilne likvidacije (4).

               (12)

               Društvo MD je 31. prosinca 2012. ostvarilo konsolidirani ukupni prihod od 765 milijuna EUR. Zapošljavalo je oko 5 300 osoba te je imalo oko 85 poslovnica. Negativan utjecaj financijske krize i povećan konkurentski pritisak drugih poduzetnika u kontekstu teškoća u sektoru kurirske službe i zakupa prijevoznih sredstava doveli su, međutim, do pada poslovnih rezultata koji je dodatno otežan većim troškovima proizvodnje od tržišnih, nepovoljnim cijenama brojnih kupaca te lošim stanjem nekretnina i željezničkih vozila zbog nedovoljnih ulaganja tijekom prethodnih poslovnih godina.

               (13)

               Presudom donesenom 26. studenoga 2013. Trgovački sud u Pontoiseu pokrenuo je predstečajni postupak protiv društva MD.

               (14)

               Društvo Arcole, tada većinski dioničar društva MD, podnijelo je 3. siječnja 2014. ponudu za preuzimanje.

               (15)

               Dana 28. siječnja 2014. društvo Arcole je pred Trgovačkim sudom u Pontoiseu predalo poboljšanu ponudu u obliku plana prodaje radi preuzimanja većine imovine društva MD u korist novog društva koje je osnovano u tu svrhu, MoryGlobal.

               (16)

               Ministar gospodarstva i financija donio je 29. siječnja 2014. odluku kojom je društvu MoryGlobal stavio na raspolaganje zajam FDES-a od 17,5 milijuna EUR koji se mogao isplatiti odjednom ili u više obroka.

               (17)

               U očekivanju da stupi na snagu ugovor o zajmu između društva MoryGlobal i države, država, koju je zastupao Međuministarski odbor za restrukturiranje industrije (Comité interministériel de restructuration industrielle, dalje u tekstu: „CIRI”), i društvo Arcole potpisali su 30. siječnja 2014. memorandum o razumijevanju: društvo Arcole obvezalo se, među ostalim, uložiti sredstva u ukupnom iznosu od 17,5 milijuna EUR, od čega 10 milijuna EUR u obliku povećanja kapitala, a 7,5 milijuna EUR u obliku konvertibilnih obveznica (5).

               (18)

               Trgovački sud u Pontoiseu donio je 6. veljače 2014. plan prodaje društva MD društvu Arcole.

               (19)

               Unatoč dokapitalizaciji i zajmu FDES-a, Trgovački sud u Bobignyju pokrenuo je 31. ožujka 2015. prisilnu likvidaciju društva MoryGlobal.

         2.2.   OPIS MJERA
   2.2.1.
         Zajam FDES-a od 17,5 milijuna EUR

               (20)

               Država je ugovorom od 11. veljače 2014. dodijelila društvu MoryGlobal zajam FDES-a od 17,5 milijuna EUR. U skladu s odredbama tog ugovora zajam on je bio namijenjen financiranju preuzimanja dijela djelatnosti društva MD i djelatnosti društva MoryGlobal.

               (21)

               Bilo je predviđeno da će se zajam FDES-a vraćati po fiksnoj godišnjoj stopi od 1 %. Kamate obračunane do posljednjeg dana za povrat zajma trebale su se izračunavati godišnje, a zatim kapitalizirati i platiti in fine na dan dospijeća zajma FDES-a. Iznimno od prethodno navedenog, kada bi se društvu Arcole isplatile dividende, društvo MoryGlobal moralo bi na dan plaćanja tih dividendi i u granicama iznosa plaćenih dividendi platiti kapitalizirane fiksne kamate obračunane do tog dana.

               (22)

               Toj fiksnoj kamatnoj stopi pribrajala se varijabilna kamatna stopa u ukupnom iznosu izglasanih i plaćenih dividendi tijekom poslovne godine, umanjenom za iznos plaćene fiksne naknade.

               (23)

               Ukupna (fiksna + varijabilna) kamatna stopa zajma FDES-a nije mogla biti niža od prosječne kamatne stope za naknadu pozajmice koju daju članovi društva Arcole.

               (24)

               Zajam je trebalo vratiti odjednom dvadeset godina nakon dana posljednje isplate zajma koja je provedena 24. travnja 2014.

               (25)

               Zajam FDES-a bio je zajamčen isključivim založnim pravom prvog reda na računu vrijednosnih papira kojim je bilo obuhvaćeno 100 % udjela društva MoryGlobal. Založeni račun trebao je obuhvaćati najmanje 90 % založenih dionica društva MoryGlobal tijekom cijelog trajanja zajma FDES-a.

               (26)

               Da je društvo Arcole prodalo 100 % svojih udjela u društvu MoryGlobal, potonji bi morao vratiti ukupan nepodmireni iznos zajma i sve iznose koje duguje na ime zajma te državi platiti iznos na ime raskida zajma koji odgovara iznosu prodajne cijene umanjene za iznos koji je društvo Arcole u bilo kojem obliku uložilo u društvo MoryGlobal, za ukupnu naknadu za zajam za ulaganje u vlasnički kapital isplaćen do dana prodaje i sve troškove povezane s prodajom. U slučaju djelomične prodaje udjela primjenjivao bi se omjer broja udjela koji je prodalo društvo Arcole u odnosu na ukupan broj udjela društva Arcole prije prodaje.

               (27)

               Ukupan zajam isplaćen je u tri obroka na sljedeće dane i u sljedećim iznosima: 3 milijuna EUR 18. veljače 2014., 7 milijuna EUR 11. ožujka 2014. i 7,5 milijuna EUR 24. travnja 2014.

         2.2.2.   Socijalne mjere

               (28)

               Ministri nadležni za oporavak proizvodnje, rad, zapošljavanje, stručno osposobljavanje i socijalni dijalog te zamjenik ministara nadležan za promet, pomorstvo i ribarstvo najavili su 6. veljače 2014. u priopćenju za tisak (6) provedbu plana potpore zaposlenicima društva MD. Plan se sastojao od sljedećih elemenata:

                           —

                           automatske mjere: potpore na koje otpušteni zaposlenici po zakonu imaju automatski pravo i koje samo trebaju zatražiti. Tako zaposlenici mogu na temelju ugovora o zbrinjavanju osoblja (Contrat de Sécurisation Professionnelle, CSP): i. primiti naknadu u iznosu gotovo jednakom njihovoj trenutačnoj neto plaći te ii. pohađati posebna osposobljavanja nakon mobilizacije sredstava iz Zajedničkog fonda za osiguravanje profesionalnog razvoja (Fonds paritaire de sécurisation des parcours professionnels),

                           —

                           diskrecijske mjere: potpore koje Francuska može dodijeliti ili ne dodijeliti. Dvije su vrste tih potpora: i. Francuska mjerama dodatne potpore zaposlenicima jamči usluge poput pristupa općim savjetnicima ili stručnom osposobljavanju u svrhu prekvalifikacije (dalje u tekstu: „mjera dodatne potpore”) te ii. dodjeljuje privremene degresivne naknade radi pokrivanja razlike u plaći tijekom dvije godine u slučaju zaposlenja na manje plaćenom radnom mjestu i to do 300 EUR mjesečno (dalje u tekstu: „mjera privremenih degresivnih naknada”).

               (29)

               Ukupan trošak tih socijalnih mjera i točni uvjeti njihove dodjele nisu bili prethodno navedeni.

         3.   SUMNJE IZRAŽENE U ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA

   3.1.   KLASIFIKACIJA KAO DRŽAVNE POTPORE

               (30)

               Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka izrazila sumnje u postojanje gospodarske prednosti u pogledu zajma FDES-a i socijalnih mjera u korist zaposlenika. Komisija je općenito smatrala da je, s obzirom na slijed razgovora između društva Arcole i Francuske, bilo moguće da su zajam FDES-a i socijalne mjere dodijeljeni upravo iz socijalnih razloga očuvanja radnih mjesta i proizvodnih pogona kojima se ne bi vodio razuman ulagač.

         3.1.1.   Zajam FDES-a

               (31)

               Komisija u prvom redu ističe da su uključenost i opetovane izjave javnih tijela u različitim priopćenjima za tisak omogućile pogodovanje ponudi za preuzimanje koju je podnijelo društvo Arcole, a time i društvu MoryGlobal. Tako se prvotna ponuda društva Arcole od 3. siječnja 2014. temeljila na 25 milijuna EUR vanjskog financiranja koje su trebale uplatiti pravne osobe javnog prava, dok je u poboljšanoj ponudi od 28. siječnja 2014. zajam FDES-a od 17,5 milijuna EUR izgleda zamijenio sudjelovanje tih drugih potencijalnih ulagača. Prema tome, Komisija izrazila sumnje, s jedne strane, u razloge zbog kojih su ulagači odustali, i s druge strane, u dodjelu zajma FDES-a za poboljšanje uvjeta socijalnog plana.

               (32)

               Osim toga, Komisija je napomenula da se čini da je Francuska donijela odluku o dodjeli zajma prije nego što je pročitala konačni izvještaj društva Eight Advisory, koji sadržava rezultate simulacije stope povrata ulaganja (dalje u tekstu: „stopa povrata ulaganja”) koji se odnose na sredstva društva Arcole i na zajam FDES-a, s obzirom na to da je izvještaj dovršen tek 26. siječnja 2014.

               (33)

               Naposljetku, Komisija je izrazila sumnje i pogledu uvjeta zajma FDES-a. Naime, on ima istodobno karakteristike zajma u slučaju kada poduzetnik ne isplaćuje dividende i karakteristike povećanja vlasničkog kapitala u suprotnom slučaju.

               (34)

               U slučaju da se mjera analizira kao zajam, Komisija smatra da stopa od 1 % nije u skladu s tržišnom stopom jer koju god da je metodologiju primijenila (primjena Priopćenja Komisije o reviziji načina određivanja referentnih i diskontnih stopa (7) (dalje u tekstu: „Priopćenje iz 2008.”) ili metode koja se temelji na podacima društava Bloomberg i Capital IQ), Komisija je došla do zaključka da za zajam ne bi bila plaćena dovoljna naknada. Nadalje, Komisija nije smatrala da je odgoda plaćanja kamata do dana dospijeća zajma uobičajena tržišna praksa. Komisija je izrazila sumnje i procjenu vrijednosti kolaterala.

               (35)

               U slučaju da se mjera analizira kao povećanje vlasničkog kapitala, Komisiji se činilo da država kao ulagač nije bila u istom položaju kao društvo Arcole u pogledu rizika, čak i da je iznos njegove dokapitalizacije bio jednak državnom ulogu. Naime, država nije primala iste financijske poticaje kao društvo Arcole koje je trebalo ulaganja provedena prije sudskog postupka učiniti profitabilnima nastavkom poslovanja poduzetnika i izbjegavanjem skupog socijalnog plana. Osim toga, Komisija je smatrala da se ulaganje društva Arcole moglo provesti istodobno s državnim ulaganjem zbog intervencije likvidacijskog upravitelja koji je zatražio odstupanje […] (8). Komisija je napomenula i da bi najmanji oportunitetni trošak sličnog ulaganja na dvadeset godina iznosio oko 7,4 %. Usto, smatrala je i da je vjerojatnost ostvarivanja naknade znatno veće od 1 % niska s obzirom na neizvjesnost isplate dividendi. Nadalje, Komisija je napomenula da nastojanje države da spriječi izlazak društva Arcole iz kapitala društva MoryGlobal nije svojstveno privatnom ulagaču.

               (36)

               Naposljetku, neovisno o tome smatra li se mjera državnom potporom ili ne, Komisija je izrazila sumnje i u pogledu toga da je obuhvaćanje industrijskih obveza zaštite okoliša ugovorom o zajmu bilo u skladu s načelom privatnog ulagača.

         3.1.2.   Socijalne mjere

               (37)

               Nadalje, Komisija je napomenula da se čini da je izmjene socijalnog plana u svrhu pružanja bolje potpore otpuštenim zaposlenicima društva MD, koje su uvedene prije podnošenja poboljšane ponude, uglavnom platila država, provedbom socijalnih mjera opisanih u odjeljku 2.2.2. Naime, prema mišljenju medija, preuzimatelj je ostao pri svojem prijedlogu od 7 000 EUR po zaposleniku na ime naknada za otpremninu povrh onih koje su predviđene zakonom te ih je odbio povećati. Prema tome, čini se da je tim mjerama dodijeljena prednost društvu MoryGlobal jer je dio socijalnog plana financirala država, a ne to društvo. Komisija je smatrala da je društvo MoryGlobal bilo u povoljnijem gospodarskom položaju jer je bio uspostavljen gospodarski kontinuitet između društava MD i MoryGlobal, pa je društvo MD bilo oslobođeno obveza prema zaposlenicima.

         3.2.   ISPITIVANJE SPOJIVOSTI

               (38)

               Iako Komisija uopće nije dvojila da je društvo MD poduzetnik u teškoćama, izrazila je sumnje u pogledu toga može li se takvim smatrati društvo MoryGlobal, osnovano 23. siječnja 2014.

               (39)

               Osim toga, s obzirom na to da mjere nije smatrala državnom potporom, Francuska nije dostavila analizu spojivosti. Komisija je stoga pozvala Francusku da je izradi.

         3.3.   NAČELO GOSPODARSKOGA KONTINUITETA

               (40)

               Komisija je podsjetila da se, prema sudskoj praksi Suda Europske unije, obveza povrata nespojive potpore može proširiti na novo društvo na koje je predmetno društvo prenijelo dio svoje imovine ako se tim prijenosom može utvrditi gospodarski kontinuitet između tih dvaju društava (9). Prema mišljenju Komisije, postojale su snažne pretpostavke o gospodarskom kontinuitetu između društava MD i MoryGlobal u odnosu na skup indicija iznesenih u sudskoj praksi Suda. Stoga bi društvo MoryGlobal moglo dugovati cjelokupnu nespojivu potporu koju je primilo društvo MD.

         4.   PRIMJEDBE FRANCUSKE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

               (41)

               Francuska je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavila 23. listopada 2014.

               (42)

               Prije svega, Francuska osporava da su obećanje o dodjeli zajma društvu MoryGlobal i povezana priopćenja za tisak mogli pogodovati potonjem društvu davanjem prednosti ponudi društva Arcole koje je, zahvaljujući tom zajmu, moglo podnijeti poboljšanu ponudu.

         4.1.   KLASIFIKACIJA KAO DRŽAVNE POTPORE

               (43)

               Francuska smatra da se ponijela kao razuman ulagač kada je donijela odluku o dodjeli zajma FDES-a društvu MoryGlobal. Najprije, Francuska ističe da je netočna tvrdnja da se odluka o državnom ulaganju nije temeljila ni na jednom značajnom elementu ekonomske i financijske analize jer je donesena prije konačnog izvještaja društva Eight Advisory od 26. siječnja 2014. Naime, u tom je izvještaju samo preuzeta većina sadržaja analiza koje su prethodno proveli društvo Arcole i odbor CIRI o izgledima za zajedničko ulaganje.

               (44)

               Osim toga, Komisija nije uzela u obzir posebne karakteristike zajma FDES-a. Naime, Francuska je s pomoću financijskog instrumenta FDES-a dodijelila društvu MoryGlobal zajam za ulaganje u vlasnički kapital: sve elemente koji se odnose na nisku naknadu zbog fiksne stope potrebno je uzeti u obzir zajedno s drugim elementima naknade i kapitalne dobiti. Francuska smatra da Komisija neosnovano smatra da je društvo MoryGlobal poduzetnik čiji je kreditni rejting ocijenjen ocjenom CCC na temelju Priopćenja iz 2008. Naime, MoryGlobal društvo je koje nema obveze društva MD i koje je osnovano radi provedbe strateškog plana prilagođenog nakon skupnog stečajnog postupka. Usto, Francuska smatra da je povrat in fine, suprotno tvrdnjama Komisije, najprilagođeniji zajmu za ulaganje u vlasnički kapital. Nadalje, Francuska je iznenađena da Komisija smatra niskom vjerojatnost za ostvarivanje stope profitabilnosti veće od 1 %. Čini se da je tom analizom potvrđena misao da pri preuzimanju najodrživije i najprofitabilnije imovine društva MD nije bilo moguće provesti nikakvo razumno ulaganje. Usto, Francuska inzistira na činjenici da joj cilj nije spriječiti ili kazniti izlazak društva Arcole iz kapitala poduzetnika, već joj je cilj da ne ostane sama u kapitalu ako društvo Arcole izađe, što je u skladu s načelom razumnog ulagača.

               (45)

               Konačno, Francuska smatra da je mjeru potrebno analizirati kao kapitalni ulog koji je proveden pari passu s društvom Arcole.

               (46)

               Naposljetku, kada je riječ o sumnjama Komisije u pogledu toga je li obuhvaćanje industrijskih obveza ekološkog karaktera ugovorom o zajmu u skladu s načelom privatnog ulagača, Francuska tome suprotstavlja Nacrt Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a (10): „Za potrebe testa subjekta u tržišnom gospodarstvu, u obzir se uzimaju samo koristi i obveze povezane sa situacijom države kao gospodarskog subjekta, uz isključenje onih povezanih s njom kao tijelom javne vlasti.”.

               (47)

               Usto, Francuska smatra da državno financiranje socijalnih mjera u korist otpuštenih radnika nema karakter državne potpore. Naime, tim mjerama poduzetniku nije dodijeljena nikakva potpora jer njima nipošto nije zamijenjena bilo kakva obveza poduzetnika prema njegovim zaposlenicima.

         4.2.   ISPITIVANJE SPOJIVOSTI

               (48)

               Francuska smatra, s jedne strane, da je društvo MoryGlobal moglo primiti potpore za restrukturiranje kao gospodarski sljednik društva MD i, s druge strane, da su te potpore spojive sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (11) (dalje u tekstu: „Smjernice iz 2004.”). Francuska ističe da su mjere poduzete u svrhu ponovne uspostave održivosti društva MD/MoryGlobal slične mjerama koje bi bile poduzete u okviru plana restrukturiranja koji bi Komisija prihvatila na temelju Smjernica iz 2004. Usto, smanjenjem opsega djelatnosti društva MD omogućilo se ograničavanje pretjeranog narušavanja tržišnog natjecanja. Naposljetku, potpora je ograničena na minimum.

         5.   PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

               (49)

               Nijedna treća osoba nije iznijela primjedbe na odluku o pokretanju postupka.

         6.   OCJENA POTPORE

   6.1.   PROCJENA POSTOJANJA POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-A

               (50)

               U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

               (51)

               Na temelju te odredbe, mjera se može smatrati državnom potporom ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti, odnosno: i. ako je mjera pripisiva državi, ii. ako je mjera selektivna, iii. ako je mjerom dodijeljena gospodarska prednost njezinu korisniku i iv. ako se mjerom narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje te se njome može utjecati na trgovinu među državama članicama.

               (52)

               Komisija želi istaknuti da su u ovoj Odluci zasebno istaknute dvije vrste mjera, zajam FDES-a, s jedne strane, i socijalne mjere, s druge strane, samo radi jasnije analize. O tim je dvjema mjerama odlučeno istodobno te ih usko povezuje zajednička svrha nastavljanja gospodarske djelatnosti društva MD sa što većim brojem radnih mjesta kao što će biti dokazano u nastavku Odluke.

         6.1.1.   Postojanje državnih sredstava i pripisivost

               (53)

               Zajam FDES-a dodijeljen je odlukom ministra gospodarstva i financija, a njezina je provedba povjerena glavnom upravitelju državne riznice. Predmetna sredstva proizlaze iz posebnog računa državne riznice, a povrati glavnice i kamate uplaćuju se u proračun francuske države. Bankarska ustanova Natixis potpisuje i isplaćuje zajam te njime upravlja u ime Francuske na temelju sporazuma potpisanog između društva Natixis i Francuske.

               (54)

               U priopćenju za tisak od 6. veljače 2014. jasno je navedeno da će socijalne mjere financirati javne vlasti.

               (55)

               Prema tome, Komisija zaključuje da mjere koje se ispituju obuhvaćaju državna sredstva te da su pripisive državi.

         6.1.2.   Selektivnost

               (56)

               Komisija tvrdi da je zajam FDES-a dodijeljen u korist društva korisnika preuzimanja imovine društva MD, tj. u korist društva MoryGlobal. Naime, iako je zadatak FDES-a dodjela zajmova za gospodarski i socijalni razvoj u uvjetima predviđenima okružnicom od 26. studenoga 2004. o djelovanju države u svrhu suzbijanja i rješavanja teškoća poduzetnika (12) kojom je uređen njegov rad, svaki se slučaj dodjele zajmova FDES-a uvijek pojedinačno ispituje. Stoga je uvjet selektivnosti ispunjen.

               (57)

               Komisija napominje da se socijalne mjere u korist zaposlenika dijele u dvije skupine: prva je automatska, a druga fakultativna te o njoj odlučuje država.

               (58)

                  Automatska mjera. Francuska smatra da je ugovor o zbrinjavanju osoblja opća mjera predviđena Zakonikom o radu (code du Travail) čija je svrha osigurati da otpušteni zaposlenici gotovo u potpunosti zadrže svoja primanja. Ugovor o zbrinjavanju osoblja, predviđen Zakonom od 28. srpnja 2011. (13), namijenjen je zaposlenicima poduzeća u predstečajnom ili postupku prisilne likvidacije. Komisija ističe da su zaposlenici društva MD ispunili uvjete za mjere koje proizlaze iz tog ugovora. Prema tome, smatra da naknade plaćene otpuštenim zaposlenicima na temelju ugovora o zbrinjavanju osoblja te iznosi mobilizirani iz sredstava Zajedničkog fonda za osiguravanje profesionalnog razvoja u svrhu financiranja osposobljavanja ne ispunjavaju kriterije selektivnosti i ne čine državnu potporu.

               (59)

                  Diskrecijska mjera. U pogledu mjera iz druge skupine koje nadilaze zakonske obveze poduzetnika te ih u potpunosti financira država, analiza Komisije se razlikuje. Naime, poduzimanje dodatnih mjera potpore i plaćanje razlike u plaći zaposlenicima premještenima na manje plaćena radna mjesta tijekom dvije godine diskrecijska je ovlast države, a u ovom se slučaju odnosi na poduzetnika korisnika; to je primjenjivo iako su uvjeti mjere dodjele privremenih degresivnih naknada utvrđeni člankom R.322-6 Zakonika o radu i Odlukom od 22. siječnja 2014. donesenom u svrhu primjene članka R.5123 Zakonika o radu (14).

               (60)

               Zaključno, Komisija smatra selektivnima mjere koje obuhvaćaju zajam FDES-a, s jedne strane, i diskrecijske socijalne mjere, s druge strane. Socijalne mjere koje su automatski donesene nisu selektivne. Stoga one ne čine državnu potporu pa o njima više neće biti riječ u ovoj Odluci.

         6.1.3.   Postojanje gospodarske prednosti

   6.1.3.1.   Okvir analize

               (61)

               Gospodarska prednost postoji kada se financijski položaj poduzetnika poboljša državnom intervencijom. Međutim, u skladu s ustaljenom sudskom praksom, kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, potrebno je utvrditi je li poduzetnik korisnik ostvario ekonomsku prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima (15).

               (62)

               Naime, intervencijom javnog tijela ne dodjeljuje se nužno prednost njezinu korisniku i stoga ne čini državnu potporu ako je poduzeta u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno ako se javno tijelo ponijelo kao što bi se razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu ponio u sličnoj situaciji. U tom pogledu, činjenica da su drugi privatni subjekti koji poduzimaju slične rizike („pari passu”) proveli znatna ulaganja iste prirode istodobno s intervencijom države može biti pokazatelj da se država ponijela kao razuman subjekt. Naposljetku, valja ispitati je li se državna intervencija temeljila na gospodarskim procjenama nalik onima koje bi u tom slučaju dao izraditi razuman privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu u položaju najsličnijem položaju države, prije nego što bi proveo dotično ulaganje, u svrhu utvrđivanja njegove buduće profitabilnosti.

         6.1.3.2.   Politički kontekst dodjele javnih mjera

               (63)

               Valja istaknuti da su uključenost i opetovane izjave javnih tijela od dana pokretanja predstečajnog postupka, 22. studenoga 2013., do dana kada je presudom Trgovačkog suda u Pontoiseu 6. veljače 2014. potvrđeno preuzimanje, omogućile pogodovanje ponudi za preuzimanje društva Arcole, a time i društvu Mory Global. Ministar oporavka proizvodnje i ministar prometa javno su 22. studenoga 2013. najavili sljedeće: „Nadolazeće razdoblje treba iskoristiti za preispitivanje svih pretpostavki i pronalazak rješenja kako bi se poslovanje nastavilo u gospodarski održivom opsegu kojim će se očuvati što veći broj radnih mjesta” (16). Ministar oporavka proizvodnje izjavio je 10. siječnja 2014. da će Francuska dodijeliti zajam od 17,5 milijuna EUR kako bi osigurala ponudu društva Arcole ponajprije u zamjenu za poboljšani socijalni plan (17). Naime, ministar je dao izjave o socijalnim mjerama namijenjenima zaposlenicima društva MD kojima je obećao: „zadržavanje plaće tijekom jedne godine na temelju ugovora o zbrinjavanju osoblja”, „financiranje svih osposobljavanja za sve odobrene planove karijera” i „djelomično pokrivanje razlike u plaćama tijekom dvije godine kako ne bi došlo do pada kupovne moći” (18). Naposljetku, premijer je 29. siječnja 2014. pozvao glavnog izvršnog direktora društva Arcole kako bi se uvjerio da će se društvo Arcole stvarno obvezati na ponudu za preuzimanje društva MD (19).

         6.1.3.3.   Zajam FDES-a

               (64)

                  Pravna priroda mjere. Francuska smatra da je priroda predmetne mjere dvojaka jer je mjera istodobno zajam (plaćanje kamata) i kapitalni ulog (potencijalno plaćanje kamata ovisno o dividendama). Objašnjava da, kada bi bilo nužno odabrati, mjeru bi trebalo utvrditi kao kapitalni ulog, što bi omogućilo usporedbu s kapitalnim ulogom društva Arcole u iznosu od 17,5 milijuna EUR. Francuska stoga zaključuje da su oba financiranja provedena pari passu i bez državne potpore.

               (65)

               Intervencije FDES-a propisane su okružnicom ministra gospodarstva i financija od 26. studenoga 2004. (20). U skladu s tim propisom, FDES može intervenirati i pomoći poduzetnicima u teškoćama samo povratnim zajmovima te se ne smije upotrebljavati radi stjecanja nadzora nad potpomognutim poduzetnicima. Osim toga, činjenica da je dio naknade za zajam povezan s plaćanjem dividendi dioničaru Arcole nikako ne podrazumijeva da i FDES prima dividende: naknada za zajam FDES-a djelomično se ostvaruje varijabilnim kamatama koje se plaćaju čim društvo Arcole primi dividende. Naposljetku, postoji očiti nerazmjer između prava FDES-a i društva Arcole. Radi ilustracije, FDES ne smije znati za odluke koje se odnose na upravljanje i strateške smjernice društva MoryGlobal, a još manje sudjelovati u njihovu donošenju kako ne bi ostvario pogodnosti zbog eventualnog povećanja vrijednosti kapitala društva MoryGlobal.

               (66)

               Prema tome, Komisija smatra da mjeru potpore FDES-a treba smatrati zajmom, a ne kapitalnim ulogom te se ona u nedostatku sličnih izgleda za naknadu ne može smatrati pari passu kapitalnim ulogom društva Arcole. Usto, razlika u prirodi uloga FDES-a i društva Arcole u svakom je slučaju očitija jer je mjeru dodatne potpore i mjeru privremenih degresivnih naknada financirala Francuska. Naime, s financijskog je stajališta to financiranje poistovjećeno s bespovratnom subvencijom na koju se ne ostvaruje naknada, koja je pridodana zajmu FDES-a, pri čemu društvo Arcole ne mora uložiti sličan financijski napor sa stajališta očekivanih povrata. Francuska je u najboljem slučaju mogla očekivati naknadu i povrat samog zajma, dok bi društvo Arcole ostalo dioničar društva MoryGlobal koji može očekivati povrat svojeg dijela kapitala.

               (67)

                  Ponašanje Francuske kao razumnog gospodarskog subjekta. Brojni elementi ukazuju na to da se Francuska nije ponijela kao razuman gospodarski subjekt.

               (68)

               Najprije, kao što je opisano u odjeljku 6.1.3.2., predstavnici Francuske javno su u brojnim navratima govorili ističući da će Francuska intervenirati kako bi podržala preuzimanje društva MD i to u svrhu „očuvanja što većeg broja radnih mjesta”. Čini se da takva iskazivanja namjere ne odražavaju ponašanje razumnog gospodarskog subjekta koji pomaže poduzetniku u teškoćama: u ovom je slučaju smanjenje mase plaća jedna od prvih mjera koje se uobičajeno donose u svrhu smanjenja troškova i spašavanja poduzetnika. Ta razmatranja i ciljevi javnog tijela koji vode povećanju mase plaća mogu biti protivni interesu razumnog privatnog zajmodavca jer mogu smanjiti sposobnost zajmoprimca da vrati pozajmljene iznose.

               (69)

               Zatim, ne čini se da je Francuska dobila „gospodarske procjene nalik onima koje bi u tom slučaju dao izraditi razuman privatni ulagač u položaju najsličnijem položaju države članice, prije nego što bi proveo dotično ulaganje, u svrhu utvrđivanja njegove buduće profitabilnosti” (21). Francuska je u odgovoru na odluku o pokretanju postupka tvrdila da je konačni izvještaj društva Eight Advisory od 26. siječnja 2014. bio samo sažetak privremenih izvještaja sastavljenih u prosincu. Međutim, unatoč opetovanim zahtjevima Komisije (22), Francuska nije dostavila te privremene izvještaje kako bi Komisija mogla provjeriti tu tvrdnju. S obzirom na elemente kojima raspolaže, a osobito na javne izjave raznih nadležnih ministara (23), Komisija smatra da su načelna odluka o dodjeli i uvjeti zajma FDES-a doneseni prije nego što je dovršen izvještaj s rezultatima simulacije stopa povrata koje se odnose na ulaganja sredstava društva Arcole i na zajam FDES-a te da je Francuska donijela odluku o dodjeli zajma prije nego što je doznala rezultate tog izvještaja. Međutim, „gospodarske procjene koje se izrađuju poslije odobrenja te prednosti, retroaktivno utvrđivanje stvarne isplativosti ulaganja predmetne države članice ili kasnija opravdanja za stvarno odabrani pristup nisu dovoljni za dokazivanje da je ta država članica donijela odluku u svojstvu [privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu] prije tog odobrenja ili istodobno s njim” (24).

               (70)

               Osim toga, činjenica da je u presudi Trgovačkog suda u Pontoiseu zajam FDES-a izričito naveden kao jamstvo kojim se osigurava nastavak poslovanja poduzetnika dokazuje da je zajmom dodijeljena prednost društvu MD u okviru njegova predstečajnog postupka, a stoga i društvu MoryGlobal kao sljedniku djelatnosti društva MD nakon njegove likvidacije.

               (71)

               Naposljetku, ekološke obveze zamjene voznog parka društva MoryGlobal koje su nametnute zajmom FDES-a dodatno ukazuju na to da Francuska nije djelovala kao razuman gospodarski subjekt, nego kao javno tijelo. Naime, nijedan razuman gospodarski subjekt ne bi uvjetovao dodjelu zajma poduzetniku u teškoćama skupom obnovom voznog parka predmetnog poduzetnika samo zbog brige o zaštiti okoliša. Tim bi se uvjetom, bez preciznog obrazloženja, u potpunosti promašio cilj profitabilnosti kojem zajmodavac mora težiti. Naime, zbog nametanja ekoloških zahtjeva u pogledu voznog parka nastaju dodatni troškovi kojima se preopterećuje zajmoprimčeva sposobnost povrata.

               (72)

                  Ponašanje Francuske koje, s obzirom na uvjete zajma, ne odgovara ponašanju razumnog gospodarskog subjekta. Najprije, zajam je osiguran kolateralom koji se sastoji od založnog prava na kapitalu društva MoryGlobal. S obzirom na iznimno neizvjestan položaj društva MoryGlobal, takvo se rješenje čini, u najmanju ruku, nepouzdanim. Naime, pod pretpostavkom da bude pokrenuta likvidacija društva MoryGlobal te uzimajući u obzir to da je glavnicu i kamate potrebno vratiti in fine nakon 20 godina, FDES ne bi ostvario povrat iznosa koji je izvorno pozajmio. Osim toga, činjenica je i da vrijednost udjela u poduzeću opada s niskom likvidnošću dionica, kao što je to slučaj s društvom MoryGlobal. U slučaju stagnacije, odnosno pada rezultata društva MoryGlobal, to bi se snažno odrazilo i na vrijednost tih udjela. Prema tome, čini se da su dodijeljeni kolaterali i očekivana naknada niski i nedovoljni kako bi nadoknadili rizik koji preuzima Francuska.

               (73)

               Naime, zajam s povratom in fine nakon 20 godina predstavlja za zajmodavca znatan rizik. Nadalje, ne čini se da je odgoda plaćanja kamata do dana dospijeća zajma uobičajena, a fortiori za poduzetnika koji izlazi iz predstečajnog postupka i stoga nema pozitivnu kreditnu povijesti ni kreditni rejting te a fortiori u gospodarskom sektoru koji je u teškoćama poput onih koje su opisane u uvodnim izjavama od 10. do 12. Naime, zajmodavcu se vrijednost kamata smanjuje ako se njihovo plaćanje odgodi za kraj zajma te može pasti ispod nominalne kamatne stope. U ovom slučaju, s nominalnom profitabilnošću od 1 % dovoljno je da stopa inflacije bude veća od tog postotka da stvarna profitabilnost zajma bude negativna na kraju tog razdoblja. Nadalje, u tom je području dugoročni cilj politike Europske središnje banke da razina inflacije iznosi oko 2 %, ali ipak manje od toga (25), dok je početkom veljače 2014. kamatna stopa na državne obveznice Francuske (zamjenjive obveznice državne riznice) na 10 godina iznosila 2,29 %, a na 30 godina 3,27 %. Prema tome, očito je da je nominalnu stopu naknade za zajam od 1 % zapravo moguće ocijeniti kao negativnu u stvarnim uvjetima jer bi krajem roka dospijeća od 20 godina najvjerojatnije bila niža od inflacije. Ta je naknada za zajam FDES-a bila u istom razdoblju niža od troška financiranja francuske države utemeljenog na državnim obveznicama, pri čemu je imovina bila izložena znatno većem riziku.

               (74)

               Usto, dodatno je naglašena negativna profitabilnost zajma kada se izračunu doda trošak mjere dodatne potpore i mjere privremenih degresivnih naknada koji je platila Francuska. Iz iznosa navedenih u uvodnoj izjavi 90. proizlazi da je nominalna vrijednost troška tih mjera, koji snosi država, mogla iznositi više od 10 milijuna EUR (iznos od 4 000 EUR po zaposleniku obuhvaćenom planom, pri čemu je najveći broj zaposlenika utvrđen na 2 732). Radi ilustracije, ako je neto sadašnja vrijednost iz predviđenog rasporeda isplata i povrata zajma FDES-a, diskontirana po stopi s nepromjenjivim rokom dospijeća na 20 godina (taux de l'échéance constante à 20 ans, TEC 20) od 2,90 %, već bila negativna u iznosu od – 5,45 milijuna EUR (26), ta neto sadašnja vrijednost zajedno s troškovima mjera iznosila je – 14,62 milijuna EUR (27). Razuman gospodarski subjekt stoga ne bi pristao na ta ulaganja.

               (75)

               Osim toga, simulacije interne stope povrata koje je iznijela Francuska temelje se na pretpostavci da bi društvo Arcole izašlo iz kapitala društva MD i platilo državi troškove raskida, bez kojih bi profitabilnost bila znatno manja. Međutim, društvo Arcole može odlučiti ostati u kapitalu. U tom bi slučaju profitabilnost zajma za Francusku bila ograničena na naplatu kamata. Nadalje, u takvoj bi situaciji društvu Arcole išla u prilog aprecijacija vrijednosti njegovih udjela ili nerealizirane dobiti po tim udjelima, što država ne može predvidjeti. U tom pogledu valja napomenuti da nastojanje Francuske da spriječi ili kazni izlazak društva Arcole iz kapitala poduzetnika nije nipošto nastojanje razumnog gospodarskog subjekta koji se vodi jedino razmatranjima više ili manje dugoročne profitabilnosti. Naprotiv, ono se objašnjava nastojanjem da se zajamči kontinuitet poduzetnika zbog kojeg je Francuska intervenirala podržavši društvo Arcole […].

               (76)

               Usto, čini se da je isplata varijabilnih kamata iznimno hipotetska jer je društvo MoryGlobal nastalo likvidacijom društva MD koje je djelomično proizašlo iz likvidacije društva Mory. Osim toga, u pretpostavkama koje je iznijela Francuska isplata dividendi, a time i varijabilnih kamata, predviđena je tek od 2018., 2019. i 2020., a da time stopa povrata ulaganja ne postaje pozitivna. U tom pogledu valja istaknuti da se odredbom o zajmu kojom je predviđeno da ukupna (fiksna + varijabilna) kamatna stopa zajma FDES-a ne može biti niža od prosječne kamatne stope za naknadu na pozajmice koje daju članovi društva Arcole ne može potkrijepiti da je dodjela zajma razumna jer je isplata varijabilnih kamata izrazito hipotetska.

               (77)

               Naposljetku, izračun interne stope povrata koji je iznijela Francuska proveden je samo za zajam FDES-a i nipošto ne obuhvaća učinak poduzimanja mjere dodatne potpore i mjere privremenih degresivnih naknada koje je platila Francuska, a o kojima je odlučeno istodobno kad i o dodjeli zajma FDES-a. Iz predviđenih iznosa navedenih u uvodnoj izjavi 90. proizlazi da je trošak osobito prve mjere za francusku državu mogao biti veći od 10 milijuna EUR nominalne vrijednosti. Međutim, razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu uzeo bi u obzir sva sredstva koja mobilizira u ulaganje kako bi procijenio stvarnu profitabilnost tog ulaganja. Na mjestu Francuske, razuman bi gospodarski subjekt u svrhu procjene je li ukupno javno financiranje nastavka poslovanja društva MD imalo dovoljne izglede za profitabilnost uzeo u obzir ne samo zajam, nego i trošak mjere dodatne potpore te mjere privremenih degresivnih naknada koji je snosila Francuska.

         6.1.3.4.   Socijalne mjere – diskrecijska mjera

               (78)

               Kada je riječ o diskrecijskoj skupini socijalnih mjera kojom su ujedno obuhvaćene mjera dodatne potpore i mjera privremenih degresivnih naknada, Francuska iznosi dva argumenta kako bi isključila mogućnost postojanja gospodarske prednosti u korist poduzetnika korisnika. Kao prvo, Francuska ističe da tim mjerama nije smanjen doprinos društva MD planu očuvanja radnih mjesta. Kao drugo, Francuska navodi da te mjere isključivo pogoduju otpuštenim zaposlenicima i da zato ne donose prednost poduzetniku.

               (79)

               Komisija se ne slaže s tom analizom.

               (80)

               S jedne strane, čini se da je uvjerenje da će država dodijeliti te mjere, premda su namijenjene da pomognu zaposlenicima, zasigurno pogodovalo društvu MD i njegovu dioničaru društvu Arcole u okviru njegove ponude za preuzimanje tako što je znatno pojednostavnilo socijalni kontekst nastavka poslovanja. Komisija je u tom pogledu navela da je Francuska odluku o poduzimanju mjere dodatne potpore donijela 22. siječnja 2014., dok je društvo Arcole ubrzo nakon toga, odnosno 28. siječnja 2014., podnijelo poboljšanu ponudu Trgovačkom sudu u Pontoiseu. Poboljšanje socijalnog plana koje je prethodilo podnošenju poboljšane ponude uglavnom je financirala Francuska provedbom prethodno opisanih socijalnih mjera. Naime, prema mišljenju medija, preuzimatelj nije promijenio svoj prijedlog od 7 000 EUR po zaposleniku na ime naknada za otpremninu povrh onih koje su predviđene zakonom te ih je odbio povećati.

               (81)

               S druge strane, Komisija napominje da sama činjenica da su intervencijom pokriveni dodatni troškovi korisnika nije dovoljna da bi se isključila mogućnost postojanja potpore. Naime, u skladu s ustaljenom praksom, u presudi Suda od 26. rujna 1996.Kimberly Clark Sopalin
                   (28) navedeno je sljedeće: „potporama se smatraju intervencije u korist određenih poduzetnika ili proizvodnja, čak i ako te intervencije služe za financiranje troškova koje dobrovoljno snosi predmetni poduzetnik”. U ovom slučaju Komisija smatra da činjenica da se socijalnim mjerama iz „diskrecijske skupine” ne smanjuje doprinos društva MD planu očuvanja radnih mjesta nije dovoljna da bi se dokazalo nepostojanje potpore. Osim toga, Opći sud je točki 83. svoje presude Corsica Ferries France/Komisija (29) pojasnio da „[u] skladu s načelom jednakog postupanja (vidjeti prethodno navedenu točku 75.), države članice u slučaju likvidacije javnog poduzetnika jednako tako mogu isplatiti dodatne naknade za otpremninu, iako njihove obveze ne smiju a priori premašiti minimum koji je strogo utvrđen zakonskim i ugovornim odredbama”. Međutim, u sljedećoj točki 84. navodi da „preuzimanje tih dodatnih troškova, zbog opravdane zabrinutosti, ne može imati isključivo socijalni, odnosno politički cilj ako ne želi izaći iz okvira testa privatnog ulagača koji je opisan u prethodno navedenim točkama od 76. do 82. U nedostatku ekonomske opravdanosti, čak i dugoročne, financiranje troškova koji su viši od strogo zakonskih i ugovornih obveza stoga se mora smatrati državnom potporom u smislu članka 87. stavka 1. UEZ-a.”. U ovom slučaju društvo MD nije javni poduzetnik. Stoga činjenica da je Francuska financirala socijalne mjere nije imala nikakvo drugo opravdanje osim da je djelovala kao javno tijelo.

               (82)

               Prema tome, mjerom dodatne potpore i mjerom privremenih degresivnih naknada dodijeljena je prednost društvu MD jer je dio socijalnog plana, iako je za poslodavca neobvezan, financirala Francuska, a ne društvo MD, a da ono nije dužno vratiti iznose koje je snosila Francuska.

         6.1.3.5.   Zaključak o postojanju gospodarske prednosti

               (83)

               Stoga je ispitivanje zajma FDES-a te mjere dodatne potpore i mjere privremenih degresivnih naknada, pojedinačno ili, a fortiori, skupno, pokazalo da se Francuska nije ponijela kao razuman gospodarski subjekt te da su njihovom dodjelom društva MoryGlobal i MD ostvarila ekonomsku prednost koju ne bi mogla ostvariti u tržišnim uvjetima. Zato su društva MoryGlobal i MD stavljena u povoljniji položaj u smislu članka 107. stavka 1.

         6.1.3.6.   Kvantifikacija elementa potpore

               (84)

                  Zajam FDES-a. U pogledu kamatne stope zajma, Komisija smatra da stopa od 1 % nije u skladu s tržišnim uvjetima. Naime, u nedostatku elemenata kojima bi se dovele u pitanje kamatne stope iz Priopćenja iz 2008., Komisija smatra da se kamatna stopa u tržišnim uvjetima može procijeniti na temelju tog Priopćenja.

               (85)

               U tom pogledu valja napomenuti da je Francuska iznijela proturječne argumente. Naime, u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka, na Komisijine sumnje u pogledu naknade za zajam FDES-a odgovorila je da „društvu NewcoMD/MoryGlobal nikada nije bio ocijenjen kreditni rejting, a kamoli dodijeljena ocjena CCC jer je riječ o društvu bez obveza koje raspolaže vlastitim sredstvima te koje je osnovano radi provedbe strateškog plana koji je prilagođen (sic) nakon skupnog stečajnog postupka” (30). Međutim, Francuska je u svojoj analizi spojivosti tvrdila da je društvo MoryGlobal ekonomski sljednik društva MD te je stoga moglo primiti potpore za restrukturiranje, pri čemu je jedan od navoda iz njezine ponude bio: „NewcoMD nije ‚novoosnovano poduzeće’ u smislu Smjernica” (31).

               (86)

               U ovom slučaju Komisija tvrdi da je, službeno, društvo MoryGlobal u trenutku dodjele zajma FDES-a bilo poduzetnik koji je bio oslobođen obveza društva MD i koji je imao vlastiti kapital. Stoga društvo MoryGlobal u teoriji nije trebalo naići na teškoće pri pronalasku privatnih subjekata koji bi ga financirali. U praksi, s obzirom na to da nije bilo privatnih subjekata koji bi se bili spremni obvezati, društvo MoryGlobal moralo se okrenuti Francuskoj i FDES-u. Privatni su subjekti smatrali da se društvo MoryGlobal svakako moglo smatrati poduzetnikom bez obveza društva MD, ali koji je svejedno sljednik tog nepouzdanog poduzetnika nad kojim je upravo bila provedena likvidacija i to nekoliko godina nakon restrukturiranja na temelju kojeg je osnovan. Na temelju informacija kojima raspolaže Komisija, s obzirom na to da društvo MoryGlobal nema ocjenu kreditnog rejtinga, usporedbu je najbolje temeljiti na gospodarskom položaju društva MD. Stoga, suprotno tvrdnjama Francuske, na društvo MoryGlobal valja primijeniti ocjenu CCC.

               (87)

               Nadalje, potrebno je smatrati niskima kolaterale čija je vrijednost ovisila jedino o uspjehu plana za nastavak poslovanja društva MD, a ne o objektivnim svojstvenim karakteristikama fizičke imovine, zaliha, proizvodne imovine ili nekretnina.

               (88)

               Stoga, ako se primjenjuje Priopćenje iz 2008., trebala bi se primjenjivati stopa od 10,53 % (odnosno stopa od 0,53 % kao temeljna stopa za Francusku od siječnja do ožujka 2014. kojoj se dodaje 1 000 baznih poena, s obzirom na nisku vrijednost odobrenih kolaterala).

               (89)

               Komisija smatra da iznos potpore odgovara iznosu razlika između i. stope od 10,53 % (referentna stopa Francuske + 1 000 baznih poena) primijenjene na glavnicu i ii. stope od 1 % (stopa zajma FDES-a) primijenjene na glavnicu, koji se izračunava za razdoblje tijekom kojega je iznos stavljen na raspolaganje društvu MoryGlobal. Taj se pristup procjeni gospodarske prednosti, koja podrazumijeva razliku u stopama, mora primijeniti na iznose kamata. Činjenica da je ugovorom o zajmu predviđeno plaćanje varijabilnih kamata ne dovodi u pitanje taj iznos. Naime, simulacijama, na temelju kojih je Francuska navodno donijela odluku o dodjeli zajma, isplata dividendi bila je predviđena tek od 2018., no ne i nakon 2020. Osim toga, činjenica da je društvo MoryGlobal proizašlo iz likvidacije društva MD, koje je i samo nastalo likvidacijom društva Mory, svjedoči o izrazito hipotetskom karakteru isplate varijabilnih kamata Francuskoj.

               (90)

                  Mjera dodatne potpore i mjera privremenih degresivnih naknada. U okviru mjere dodatne potpore uspostavljene na temelju Odluke od 22. siječnja 2014. donesene u svrhu primjene članka R.5123 Zakonika o radu i na temelju Sporazuma o mjeri dodatne kolektivne potpore sklopljenog između Francuske i likvidacijskog upravitelja društva MD, Francuska će sudjelovati u iznosu od 4 000 EUR po zaposleniku obuhvaćenom planom, pri čemu je najveći broj zaposlenika utvrđen na 2 732. Element potpore stoga odgovara iznosima koje je Francuska stvarno platila na temelju te mjere.

               (91)

               U okviru mjere privremenih degresivnih naknada uspostavljenih na temelju članaka R.5123-9 do R.5123-11 Zakonika o radu i Odluke od 26. svibnja 2004. o sporazumima o privremenim degresivnim naknadama (32) te na temelju priopćenja za tisak od 6. veljače 2014. (33), Francuska će tijekom dvije godine plaćati do 300 EUR mjesečno po zaposleniku društva MD koji je premješten na manje plaćeno radno mjesto. Element potpore stoga odgovara iznosima koje je Francuska stvarno platila na temelju te mjere.

         6.1.4.   Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

               (92)

               Socijalne su mjere pogodovale društvu MD tako što su ga razriješile dijela obveza uspostavljenih socijalnim planom. Da društvo MD nije bilo likvidirano, njegov bi konkurentski položaj bio ojačan u odnosu na druge subjekte na tržištu kurirske službe.

               (93)

               Zajam FDES-a stavio je društvo MoryGlobal u povoljniji položaj tako što su mu njime dodijeljena dodatna sredstva. Naime, zbog njega je zadržao snažniji konkurentski položaj od onog u kojem bi bio bez potpore. Stoga taj zajam prijeti da će narušiti tržišno natjecanje među subjektima u sektoru kurirske službe i zakupa prijevoznih sredstava.

               (94)

               Nadalje, tržište kurirske službe i zakupa prijevoznih sredstava u potpunosti je otvoreno tržišnom natjecanju i karakteristično je po trgovini velikog obujma među državama članicama. Prema tome, Komisija zaključuje da prednost koja je poduzetniku koji djeluje na tržištu otvorenom tržišnom natjecanju dodijeljena mjerama koje se ispituju narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među država članicama.

         6.1.5   Zaključak o postojanju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

               (95)

               Zajam FDES-a te mjera dodatne potpore i mjera privremenih degresivnih naknada predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

         6.2.   PROCJENA SPOJIVOSTI POTPORA S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

               (96)

               Zabrana državnih potpora predviđena člankom 107. stavkom 1. UFEU-a nije apsolutna ni bezuvjetna. Konkretno, stavci 2. i 3. članka 107. UFEU-a čine pravni temelj u skladu s kojim se određene potpore mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

               (97)

               U ovom slučaju Komisija smatra da su potpore dodijeljene u svrhu ponovne uspostave dugoročne održivosti poduzetnika u teškoćama. Prema tome, valja analizirati mogu li se mjere koje se ispituju smatrati spojivima na temelju članka 107. stavka 3. UFEU-a.

         6.2.1.   Primjenjiva pravna osnova

               (98)

               Člankom 137. Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (34) propisuje se da „Komisija na temelju ovih Smjernica ocjenjuje spojivost s unutarnjim tržištem potpora za sanaciju i restrukturiranje čiju dodjelu nije odobrila i kojima se stoga krši članak 108. stavak 3. Ugovora ako je sva potpora ili jedan njezin dio dodijeljena nakon objave Smjernica u Službenom listu Europske unije [31. srpnja 2014.]”. Točkom 138. utvrđeno je sljedeće: „U svim drugim slučajevima provodi ispitivanje na temelju Smjernica koje su se primjenjivale u trenutku dodjele potpora.”.

               (99)

               Budući da su mjere koje se ispituju dodijeljene u veljači 2014., njihova se spojivost treba analizirati na temelju Smjernica iz 2004.

               (100)

               U presudi Italija/Komisija Sud je smatrao sljedeće: „Valja podsjetiti da je država članica koja je zatražila da joj se omogući dodjela potpora kojima se odstupa od pravila Ugovora obvezna surađivati s Komisijom. Na temelju te obveze dužna je, među ostalim, dostaviti sve elemente koji će toj instituciji omogućiti da provjeri jesu li ispunjeni uvjeti potrebni za odstupanje.” (35). Stoga je spojivost tih mjera potrebno procijeniti u odnosu na elemente koje je dostavila Francuska.

         6.2.2.   Socijalne mjere – diskrecijska mjera

               (101)

               Kako bi moglo dobiti potporu za sanaciju i restrukturiranje, poduzeće se mora smatrati poduzećem u teškoćama koje je utvrđeno u odjeljku 2.1. Smjernica iz 2004. Društvo MD ispunjava uvjete za pokretanje skupnog stečajnog postupka. Naime, kao što je prethodno navedeno u odjeljku 2.1., Trgovački sud u Pontoiseu pokrenuo je 26. studenoga 2013. predstečajni postupak nad društvom MD. Stoga se može smatrati poduzećem u teškoćama u smislu točke 10. Smjernica iz 2004.

               (102)

               U točkama 34. i 35. Smjernica iz 2004. navedeno je da dodjela potpore mora ovisiti o provedbi plana restrukturiranja koji u slučaju pojedinačnih potpora mora prihvatiti Komisija i koji mora povratiti dugoročnu održivost poduzeća na temelju realnih pretpostavki.

               (103)

               U ovom slučaju Komisija utvrđuje da joj Francuska nije dostavila nikakav plan restrukturiranja. Ni u kojem slučaju nije moguće prihvatiti argument Francuske da bi takav plan restrukturiranja koji bi bio proveden na temelju Komisijine analize doveo do istog rješenja jer Komisija nije mogla provesti navedenu analizu. Prema tome, nije ispunjen kriterij ponovne uspostave dugoročne održivosti.

               (104)

               Usto, točkama od 38. do 42. Smjernica iz 2004. predviđeno je da kompenzacijske mjere moraju poduzeti poduzetnici korisnici. Te je mjere potrebno utvrditi na temelju istraživanja tržišta koje je priloženo planu restrukturiranja. U nedostatku kompenzacijskih mjera smatrat će se da je potpora protivna zajedničkom interesu te stoga nespojiva s unutarnjim tržištem.

               (105)

               U tom pogledu Francuska nije predložila nijednu kompenzacijsku mjeru. Jednako kao i u pogledu plana restrukturiranja, ni u kojem slučaju nije moguće prihvatiti argument Francuske da bi donošenje kompenzacijskih mjera na temelju Komisijine analize dovelo do istog rješenja jer Komisija nije mogla provesti navedenu analizu.

               (106)

               Prema tome, Komisija zaključuje da se državne potpore u korist društva MD do kojih je došlo tako što je Francuska financirala mjeru dodatne potpore i mjeru privremenih degresivnih naknada ne mogu se smatrati, s obzirom na Smjernice iz 2004., državnim potporama spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

         6.2.3.   Zajam FDES-a

               (107)

               Najprije valja podsjetiti da Francuska nije dostavila ni plan restrukturiranja ni kompenzacijske mjere kojima bi osigurala spojivost potpora za restrukturiranje plaćenih društvu MoryGlobal. Stoga nije moguće na temelju Smjernica iz 2004. zaključiti da je predmetna potpora spojiva s unutarnjim tržištem.

               (108)

               Osim toga, potrebno je dodatno napomenuti da je točkom 12. Smjernica iz 2004. propisano sljedeće: „U okviru ovih Smjernica novoosnovano poduzeće ne može dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje čak i ako je njegova početna financijska pozicija nesigurna. To je slučaj, primjerice, ako je novo poduzeće nastalo likvidacijom prethodnog poduzeća ili je samo preuzelo imovinu takvog poduzeća.” U ovom slučaju, društvo MoryGlobal osnovano je 23. siječnja 2014., nakon likvidacije društva MD. Stoga društvo MoryGlobal ni u kojem slučaju nije moglo primiti državne potpore u obliku potpora za restrukturiranje. Nadalje, čak i da nije moguće društvo MoryGlobal, kao „gospodarskog sljednika” društva MD, smatrati novoosnovanim poduzećem u smislu Smjernica iz 2004., potporu nije moguće ocijeniti spojivom iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 107. Komisija tvrdi da nije dokazano niti da društvo MoryGlobal ispunjava uvjete da bi se moglo smatrati poduzetnikom u teškoćama, što je bitan element za primjenu Smjernica iz 2004. Naposljetku, valja napomenuti da Francuska tijekom postupka nije iznijela nijedan drugi pravni temelj za spojivost.

               (109)

               Prema tome, Komisija zaključuje da se državna potpora u korist društva MoryGlobal koja je proizašla iz zajma FDES-a ne može, s obzirom na Smjernice iz 2004., smatrati državnom potporom spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

         7.   POVRAT I GOSPODARSKI KONTINUITET

   7.1.   OKVIR ANALIZE

               (110)

               Komisija je u skladu s odredbama UFEU-a i s ustaljenom sudskom praksom Suda ovlaštena odlučiti mora li dotična država ukinuti ili izmijeniti potporu za koju je ustanovila da nije spojiva s unutarnjim tržištem. Sud jednako tako dosljedno tvrdi da je ponovna uspostava prethodne situacije svrha obveze da ukine potporu nespojivu s unutarnjim tržištem, koja je državi članici propisana Komisijinom odlukom (36).

               (111)

               U tom je kontekstu Sud utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada korisnik vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonitih potpora, čime će izgubiti prednost koju ima na tržištu u odnosu na svoje konkurente te će se ponovno uspostaviti situacija koja je prethodila isplati potpore (37).

               (112)

               U skladu sa sudskom praksom, člankom 14. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) 659/1999 (38) određuje se da „u slučaju kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore […]”.

               (113)

               Prema tome, s obzirom na to da je poduzimanjem predmetnih mjera prekršen članak 108. UFEU-a te da se one trebaju smatrati nezakonitim i nespojivim potporama, potrebno ih je vratiti kako bi se ponovno uspostavila situacija koja je na tržištu postojala prije njihove dodjele. Stoga povratom mora biti obuhvaćeno razdoblje tijekom kojeg je prednost dodijeljena korisniku, odnosno od trenutka stavljanja potpore na raspolaganje korisniku do njezina stvarnog povrata. Iznosima koje je potrebno vratiti obuhvaćene su kamate koje se naplaćuju do stvarnog povrata. U skladu sa sudskom praksom, kamate na povrat moraju se obračunavati od dana stvarnog stavljanja potpora na raspolaganje (39).

               (114)

               Stoga Francuska treba osigurati da društvo MoryGlobal vrati nespojivu potporu koja predstavlja zajam FDES-a te da društvo MD vrati nespojive potpore koje predstavljaju mjeru dodatne potpore i mjeru privremenih degresivnih naknada.

         7.2.   POVRAT NESPOJIVE POTPORE OD DRUŠTVA MORYGLOBAL

               (115)

               Društvo MoryGlobal trenutačno je u postupku prisilne likvidacije. U skladu s ustaljenom sudskom praksom, nesolventnost korisnika i njegova nesposobnost da vrati potporu nisu valjani razlozi da ga se oslobodi obveze povrata (40). U tom je slučaju u načelu moguće ponovno uspostaviti situaciju koja je prethodila plaćanju potpore i ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja upisom tražbine koja proizlazi iz povrata potpore u registar tražbina u okviru postupka prisilne likvidacije. Ako država članica ne može ostvariti povrat cijele potpore, upisom tražbina u registar ispunjena je obveza povrata ako postupak dovede do stvarne likvidacije korisnika, odnosno do prestanka njegovih djelatnosti (41).

               (116)

               Francuska je u tom pogledu 31. ožujka 2015. dostavila povjereniku kojeg imenuje sud prijavu tražbine prema društvu MoryGlobal u iznosu od 17 500 000 EUR na ime glavnice i 155 916,66 EUR na ime kamata u pogledu zajma FDES-a. Međutim, te su kamate obračunane za stvarno trajanje zajma, po stopi navedenoj u ugovoru. Upis tih tražbina odgovara uobičajenim obvezama koje vjerovnik ima u okviru prisilne likvidacije te nije povezan s obvezama koje ima u okviru povrata potpora. Kako bi ostvarila povrat iznosa potpore koji su utvrđeni u ovoj Odluci, Francuska će morati tražbinama koje je potrebno upisati u okviru postupka prisilne likvidacije dodati povrat potpore obuhvaćene zajmom FDES-a. Ta će se potpora računati kao razlika između primijenjene kamatne stope i stope od 10,53 % za već dospjela plaćanja, i to do trenutka kada se kamate prestaju obračunavati na temelju francuskog prava u okviru postupka prisilne likvidacije. Te je iznose potrebno uvećati za kamate na povrat u razdoblju od stavljanja na raspolaganje potpore do trenutka stvarnog povrata ili, u ovom slučaju, do trenutka kada se kamate prestaju obračunavati na temelju zakonskih odredaba kojima je uređen postupak prisilne likvidacije.

         7.3.   POVRAT NESPOJIVE POTPORE OD DRUŠTVA MD – GOSPODARSKI KONTINUITET

               (117)

               Mjera dodatne potpore i mjera privremenih degresivnih naknada pogodovale su društvu MD. Međutim, potonje je društvo likvidirano, a njegova imovina prenesena presudom Trgovačkog suda u Pontoiseu od 6. veljače 2014. na društvo Arcole koje ju je konsolidiralo u okviru društva MoryGlobal.

               (118)

               Na temelju sudske prakse, obveza povrata može se odnositi i na novo društvo na koje je društvo korisnik potpore prenijelo dio svoje imovine, ako je tim prijenosom moguće utvrditi gospodarski kontinuitet između tih dvaju društava (42). Naime, nije isključeno da se obveza povrata može odnositi i na neki drugi subjekt, ako se utvrdi da je taj subjekt stvarno uživao dotične potpore zbog gospodarskog kontinuiteta između tih dvaju subjekata. Ako je takav bio slučaj, subjekt koji je preuzeo djelatnosti korisnika potpore treba jednako tako vratiti potpore koje se smatraju nespojivima s unutarnjim tržištem.

               (119)

               Stoga u ovom slučaju valja ispitati je li se subjekt koji je preuzeo djelatnosti društva MD, odnosno MoryGlobal, mogao smatrati gospodarskim sljednikom društva MD i, posljedično, obveznikom povrata potpora koje je primilo društvo MD a nespojive su s unutarnjim tržištem.

               (120)

               Na temelju presude Suda u predmetu Italija i SIM2 Multimedia/Komisija
                   (43), na kojoj je Komisija temeljila svoje odluke Olympic Airlines, Alitalia i Sernam
                   (44), analiza gospodarskog kontinuiteta između subjekata temelji se na nizu pokazatelja. U sudskoj su praksi navedeni sljedeći čimbenici koje je moguće uzeti u obzir: i. opseg prenesene imovine, ii. cijena po kojoj je ta imovina prenesena, iii. identitet subjekata koji su preuzeli društvo, iv. trenutak kada je preuzimanje provedeno i v. gospodarsko obrazloženje preuzimanja. Taj je niz pokazatelja Sud potvrdio u svojoj presudi Ryanair/Komisija
                   (45) od 28. ožujka 2012., čime je podržao odluku Komisije u predmetu Alitalia.

               (121)

               U ovom je slučaju društvo Arcole preuzelo svu materijalnu i nematerijalnu imovinu društva MD te ju je konsolidiralo u svojem društvu kćeri MoryGlobal. Osim toga, oko polovine radnih mjesta društva MD preneseno je na društvo MoryGlobal. U tom pogledu valja istaknuti da je presudom Trgovačkog suda u Pontoiseu utvrđena činjenica da se ponudom društva Arcole zahtijevao prijenos imovine društva MD na društvo Arcole, koja je bila potrebna za održavanje znatnog dijela djelatnosti tog društva u području kurirske službe, logistike i zakupa prijevoznih sredstava

               (122)

               Usto, Trgovački sud u Pontoiseu utvrdio je u okviru predstečajnog postupka koji se odnosio na društvo MD cijenu po kojoj je ta imovina kupljena. Trgovački sud u svojoj je presudi objasnio sljedeće: „u ovom je slučaju nesporno da se jedina ponuda koju je podnijelo društvo Arcole Industries s klauzulom o zamjeni nije mogla valjano razmatrati i ispitati”. Stoga prodajna cijena nije proizašla iz suprotstavljanja više konkurentskih ponuda. Tako se ne može smatrati da je cijena po kojoj je društvo Arcole steklo imovinu društva MD proizašla iz tržišne transakcije.

               (123)

               Usto, društva MD i MoryGlobal imaju istog većinskog dioničara, društvo Arcole. Uostalom, potonje je društvo moglo nakon likvidacije društva MD preuzeti njegovu imovinu samo zahvaljujući iznimnom odstupanju koje je zatražio državni tužitelj […].

               (124)

               Naposljetku, društvo MoryGlobal nastavilo je djelatnosti društva MD u području kurirske službe, zakupa prijevoznih sredstava i logistike, kao što je društvo Arcole jasno navelo tijekom preuzimanja društva MD. U tom pogledu valja istaknuti da je u jednom od navoda Trgovačkog suda izneseno sljedeće: „Budući da se preuzimanjem može, među ostalim, stvarno omogućiti nastavak djelatnosti poduzetnika i njegova održivost s obzirom na pružena jamstva”. Osim toga, društvo MoryGlobal preuzelo je sve trgovačke nazive i marke te pravo da se u Francuskoj i u inozemstvu neograničeno naziva sljednikom društva MD.

               (125)

               Prema tome, s obzirom na opseg prenesene imovine, cijenu po kojoj je ta imovina prenesena, identitet subjekata koji su preuzeli društvo i gospodarsko obrazloženje preuzimanja, Komisija je zaključila da postoji gospodarski kontinuitet između društava MD i MoryGlobal.

               (126)

               Stoga se povrat iznosa potpore na ime mjere dodatne potpore i mjere privremenih degresivnih naknada treba odnositi i na društvo MoryGlobal. Jednako ga je tako potrebno unijeti u registar tražbina u okviru postupka prisilne likvidacije koji se odnosi na društvo MoryGlobal.

         8.   ZAKLJUČCI

               (127)

               Komisija utvrđuje da je Francuska dodjelom zajma FDES-a društvu MoryGlobal te financiranjem mjere dodatne potpore i mjere privremenih degresivnih naknada umjesto društva MD nezakonito provela državne potpore i time prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a. Francuska stoga mora osigurati da društvo MoryGlobal vrati iznos tih potpora uvećan za kamate ili, ako ukupan povrat nije moguć zbog postupka prisilne likvidacije koji je protiv njega pokrenut, osigurati da društvo MoryGlobal bude stvarno likvidirano.

               (128)

               Komisija utvrđuje da mjere koje je Francuska dodijelila otpuštenim zaposlenicima društva MD u okviru ugovora o zbrinjavanju osoblja ne čine državnu potporu na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Državna potpora koja je proizašla iz zajma Fonda za gospodarski i socijalni razvoj (FDES) koji je 11. veljače 2014. dodijeljen društvu MoryGlobal, s obzirom na to da je primijenjena kamatna stopa niža od stope izračunane u ovoj Odluci na temelju Priopćenja Komisije o reviziji načina određivanja referentnih i diskontnih stopa, odnosno od 10,53 %, te koju je Francuska Republika nezakonito dodijelila u korist društva MoryGlobal i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nespojiva je s unutarnjim tržištem.
   2.   Državne potpore koje su proizašle iz mjere dodatne potpore uspostavljene Odlukom od 22. siječnja 2014. donesene u svrhu primjene članka R.5123 Zakonika o radu i na temelju Sporazuma o mjeri dodatne kolektivne potpore sklopljenog između Francuske i likvidacijskog upravitelja društva Mory-Ducros SAS te koje je Francuska Republika nezakonito dodijelila u korist društva Mory-Ducros SAS i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nespojive su s unutarnjim tržištem.
   3.   Državne potpore koje su proizašle iz mjere privremenih degresivnih naknada uspostavljenih na temelju članaka od R.5123-9 do R.5123-11 Zakonika o radu i Odluke od 26. svibnja 2004. o sporazumima o privremenim degresivnim naknadama te koje je Francuska Republika nezakonito dodijelila u korist društva Mory-Ducros SAS i time prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nespojive su s unutarnjim tržištem.
   Članak 2.
   Socijalne mjere koje je Francuska Republika dodijelila otpuštenim zaposlenicima društva Mory-Ducros SAS na temelju ugovora o zbrinjavanju osoblja ne čine potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
   Članak 3.
   1.   Francuska Republika dužna je osigurati da joj društvo MoryGlobal, u svoje ime i kao gospodarski sljednik društva Mory-Ducros SAS, vrati potpore iz članka 1.
   2.   Kamate na iznose koje je potrebno vratiti obračunavaju se od dana kada su iznosi stavljeni na raspolaganje korisniku do dana njihova stvarnog povrata.
   3.   Kamatna stopa izračunava se na temelju složenoga kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (46).
   Članak 4.
   1.   Povrat potpore iz članka 1. provodi se neposredno i učinkovito.
   2.   Francuska mora osigurati provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od dana njezina priopćenja.
   Članak 5.
   1.   U razdoblju od dva mjeseca od dana priopćenja ove Odluke Francuska Republika Komisiji dostavlja sljedeće informacije:

               (a)

               ukupan iznos (glavnica i kamate) koji korisnik treba vratiti;

               (b)

               podroban opis već poduzetih i predviđenih mjera radi usklađivanja s ovom Odlukom;

               (c)

               dokumente kojima se dokazuje da je korisniku naložen povrat potpore.

         2.   Francuska Republika obavješćuje Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 1. Ona na zahtjev Komisije odmah dostavlja sve informacije o već poduzetim i predviđenim mjerama radi usklađivanja s ovom Odlukom. Dužna je dostaviti i podrobne informacije o iznosima potpore i kamatama koje je korisnik potpore već vratio.
   Članak 6.
   Ova je Odluka upućena Francuskoj Republici.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. studenoga 2015.

            Za Komisiju

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  SL C 24, 23.1.2015., str. 32.

      (2)  Prvotni naziv društva, Newco MD, promijenjen je 14. veljače 2014. u MoryGlobal. Radi jasnoće, u ovoj će se Odluci upotrebljavati samo naziv MoryGlobal.

      (3)  Vidjeti bilješku 1.

      (4)  Presuda Suda od 17. rujna 2015., Mory i dr./Komisija, C-33/14 P, ECLI:EU:C:2015:609, osobito točke 2. do 15.

      (5)  Tim je ugovorom bilo predviđeno i financiranje preuzimanja društva MD putem otkupa potraživanja u iznosu od 15 milijuna EUR.

      (6)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/IMG/pdf/CP_-_MORY_DUCROS_AM_MS_et_FC_-_06-02-2014.pdf

      (7)  SL C 14, 19.1.2008., str. 6.

      (8)  Povjerljiva informacija.

      (9)  Presuda Općeg suda od 28. ožujka 2012., Ryanair/Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, točka 155.

      (10)  Nacrt Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, točka 80., dostupan na: http://ec.europa.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/index_en.html

      (11)  SL C 244, 1.10.2004., str. 2.

      (12)  Službeni list Francuske Republike (Journal officiel de la République française) br. 279 od 1.12.2004., str. 20468.

      (13)  Zakon br. 2011-893 od 28. srpnja 2011. o razvoju strukovnog obrazovanja uz rad i osiguravanju profesionalnog razvoja (Loi no 2011-893 du 28 juillet 2011 pour le développement de l'alternance et la sécurisation des parcours professionnels), Službeni list Francuske Republike br. 174 od 29.7.2011., str. 12914.

      (14)  Službeni list Francuske Republike br. 0024 od 29.1.2014., str. 1681.

      (15)  Presuda Suda od 29. lipnja 1999., DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, točka 22.

      (16)  Novine Direct matin.fr od 22. studenoga 2013.: „MD: Montebourg i Cuvillier uzimaju stvari u svoje ruke” http://www.directmatin.fr/france/2013-11-22/MD-montebourg-et-cuvillier-se-saisissent-du-dossier-616172

      (17)  Novine Les Echos od 10. siječnja 2014.: „Mory Ducros: država će podržati ponudu društva Arcole, najavljuje Montebourg” http://www.lesechos.fr/10/01/2014/lesechos.fr/0203235311692_MD---l-État-va-soutenir-l-offre-d-arcole--annonce-montebourg.htm

      (18)  Novine Libération od 12. siječnja 2014.: „Montebourg spašava Mory Ducros” http://www.liberation.fr/economie/2014/01/12/montebourg-au-secours-de-MD_972338

      (19)  Novine Nord Eclair od 29. siječnja 2014.: „Mory Ducros: direktor društva Arcole Industries pozvan u sjedište vlade u palaču Matignon (Montebourg)” http://www.nordeclair.fr/france-monde/MD-le-patron-d-arcole-industries-convoque-a-ia0b0n353355

      (20)  Vidjeti bilješku 11.

      (21)  Presuda Suda (veliko vijeće) od 5. lipnja 2012., Komisija/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, točka 84.

      (22)  Zahtjevi Komisije za informacije Francuske od 2. prosinca 2014. i 16. srpnja 2015.

      (23)  Vidjeti bilješke 15. do 18.

      (24)  Presuda Komisija/EDF prethodno navedena u bilješci 20., točka 85.

      (25)  https://www.ecb.europa.eu/press/pressconf/2013/html/is130502.en.html

      (26)  Smatra se, radi pojednostavnjenja, da je trošak od 10 milijuna EUR u potpunosti plaćen 2016. (N + 3). To pojednostavnjenje, kao i činjenica da se za diskontnu stopu primjenjuje stopa s nepromjenjivim rokom dospijeća na 20 godina, proizlazi iz opreznog i konzervativnog pristupa.

      (27)  Ti su iznosi izračunani diskontiranjem glavnice i kapitaliziranih kamatnih stopa (1 % godišnje) plativih po dospijeću (N + 20). Zbroj tih iznosa oduzima se od iznosa glavnice od 17,5 milijuna EUR i od diskontiranog troška mjera. Za diskontnu stopu primijenjena je stopa s nepromjenjivim rokom dospijeća na 20 godina od 3.2.2014. Ta je stopa dobivena linearnom interpolacijom aktuarskih stopa prinosa do dospijeća dviju vrijednosti državne riznice kojima je što bliže obuhvaćeno dospijeće od „n godina” (u ovom slučaju 20 godina).

      (28)  Presuda Suda od 26. rujna 1996., Francuska/Komisija, C-241/94, ECLI:EU:C:1996:353, točka 30.

      (29)  Presuda Općeg suda od 11. rujna 2012., Corsica Ferries France/Komisija, T-565/08, ECLI:EU:T:2012:415.

      (30)  Odgovor Francuske od 23. listopada 2014., str. 13.

      (31)  Odgovor Francuske od 23. listopada 2014., str. 19.

      (32)  Službeni list Francuske Republike, br. 135 od 12.6.2004., str. 10466.

      (33)  Vidjeti bilješku 6.

      (34)  SL C 249, 31.7.2014., str. 1.

      (35)  Presuda Suda od 28. travnja 1993., Italija/Komisija, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, točka 20.

      (36)  Presuda Suda od 14. rujna 1994., Španjolska/Komisija, C-278/92, C-279/92 i C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, točka 75.

      (37)  Presuda Suda od 17. lipnja 1999., Belgija/Komisija, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, točke 64. i 65.

      (38)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

      (39)  Presuda Općeg suda od 30. siječnja 2002., Keller i Keller Meccanica/Komisija, T-35/99, ECLI:EU:T:2002:19, točke 106. do 109.

      (40)  Presuda Suda od 29. travnja 2004., Njemačka/Komisija, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, točka 85.; presuda Suda od 15. siječnja 1986., Komisija/Belgija, C-52/84, ECLI:EU:C:1986:3, točka 14.; presuda Suda od 21. ožujka 1990., Belgija/Komisija, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, točke 60. – 62.

      (41)  Presuda Suda od 11. prosinca 2012., Komisija/Španjolska, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, točka 104.

      (42)  Presuda Općeg suda od 28. ožujka 2012., Ryanair/Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, točka 155.

      (43)  Presuda Suda od 8. svibnja 2003., Italija i SIM 2 Multimedia/Komisija, C-328/99 i C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252.

      (44)  Odluka Komisije od 17. rujna 2008., Državne potpore N 321/2008, N 322/2008 i N 323/2008 – Grčka – Prodaja određene imovine društva Olympic Airlines/Olympic Airways Services; Odluka Komisije od 12. studenoga 2008., Državna potpora N 510/2008 – Italija – Prodaja imovine društva Alitalia; Odluka Komisije od 4. travnja 2012. SA.34547 – Francuska – Preuzimanje imovine grupe SERNAM u okviru predstečajnog postupka.

      (45)  Presda Ryanair Ltd/Komisija, prethodno navedena u bilješci 41.

      (46)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).


title: 2001/442/ZVSP: Odluka glavnog tajnika Vijeća/visokog predstavnika za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2001. o primjeni Odluke Vijeća o osnivanju Vojnog stožera Europske unije

text:
               18/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               17

         32001D0442

               L 155/18

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               08.06.2001.

      ODLUKA GLAVNOG TAJNIKA VIJEĆA/VISOKOG PREDSTAVNIKA ZA ZAJEDNIČKU VANJSKU I SIGURNOSNU POLITIKU

   od 8. lipnja 2001.
   o primjeni Odluke Vijeća o osnivanju Vojnog stožera Europske unije
   (2001/442/ZVSP)
   GLAVNI TAJNIK VIJEĆA/VISOKI PREDSTAVNIK ZA ZAJEDNIČKU VANJSKU I SIGURNOSNU POLITIKU,
   uzimajući u obzir članak 5. drugi stavak Odluke Vijeća 2001/80/ZVSP od 22. siječnja 2001. o osnivanju Vojnog stožera Europske unije (SL L 27, 30.1.2001., str. 7.) koji predviđa da se Odluka primjenjuje od datuma koji odredi glavni tajnik/visoki predstavnik nakon savjetovanja s Političkim i sigurnosnim odborom te s Vojnim odborom,
   uzimajući u obzir mišljenje Vojnog odbora (koji se sastao na razini načelnika glavnih stožera) od 23. svibnja 2001.,
   uzimajući u obzir mišljenje Političkog i sigurnosnog odbora od 29. svibnja 2001.,
   ODLUČIO JE:

               1.

               Odluka Vijeća 2001/80/ZVSP od 22. siječnja 2001. o osnivanju Vojnog stožera Europske unije primjenjuje se od 11. lipnja 2001.

               2.

               Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2001.

         Javier SOLANA

            Glavni tajnik/Visoki predstavnik


title: 2012/105/EU: Odluka Vijeća od 14. prosinca 2011. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Ruske Federacije u vezi s upravljanjem carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju i Protokola između Europske unije i Vlade Ruske Federacije o tehničkim načinima na temelju tog Sporazuma

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               203

         32012D0105

               L 057/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 14. prosinca 2011.
   o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Ruske Federacije u vezi s upravljanjem carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju i Protokola između Europske unije i Vlade Ruske Federacije o tehničkim načinima na temelju tog Sporazuma
   (2012/105/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               S obzirom na gospodarsku važnost uvoza sirovog drva za Uniju i važnost koju Ruska Federacija ima za Uniju kao dobavljač sirovog drva, Komisija je s Ruskom Federacijom pregovorima dogovorila obveze potonje za smanjenje ili uklanjanje njezinih trenutačno primjenjivih izvoznih carina, uključujući za sirovo drvo.

               (2)

               Te obveze, koje bi trebale postati dio Rasporeda koncesija Svjetske trgovinske organizacije (WTO) za Rusku Federaciju prilikom njezinog pristupanje WTO-u, uključuju carinske kvote za izvoz posebnih vrsta crnogoričnog drva, čiji je dio dodijeljen izvozu u Uniju.

               (3)

               U kontekstu pregovora o pristupanju Ruske Federacije WTO-u, Komisija je, u ime Unije, pregovorima dogovorila Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Ruske Federacije u vezi s upravljanjem carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju („Sporazum”).

               (4)

               Kako je predviđeno u Sporazumu, Unija i Ruska Federacija su pregovorima dogovorile detaljne tehničke načine upravljanja carinskim kvotama koji su sadržani u Protokolu o tehničkim načinima na temelju Sporazuma („Protokol”).

               (5)

               Sporazum i Protokol bi trebalo potpisati.

               (6)

               S obzirom na potrebu osiguranja provedbe potrebnog sustava upravljanja carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Uniju od dana pristupanja Ruske Federacije WTO-u, Sporazum i Protokol bi trebalo privremeno primjenjivati od tog dana do dovršetka postupaka za njihovo sklapanje.

               (7)

               Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti provedbe odredaba Sporazuma i Protokola u pogledu upravljanja carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Uniju, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (1).

               (8)

               Ispitni postupak bi trebalo koristiti za donošenje provedbenih akata u vezi s upravljanjem carinskim kvotama u Uniji koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije, pod uvjetom da su ti akti akti koji se odnose na zajedničku trgovinsku politiku i stoga su obuhvaćeni točkom iv. članka 2. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 182/2011,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Potpisivanje Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Ruske Federacije u vezi s upravljanjem carinskim kvotama koje se primjenjuju na izvoz drva iz Ruske Federacije u Europsku uniju i Protokola između Europske unije i Vlade Ruske Federacije o tehničkim načinima na temelju tog Sporazuma, odobrava se u ime Unije, podložno njihovom sklapanju.
   Tekstovi Sporazuma i Protokola priloženi su ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovlašćuje se imenovati osobu(-e) opunomoćenu(-e) za potpisivanje Sporazuma i Protokola u ime Unije.
   Članak 3.
   U skladu s odredbama Sporazuma i članka 26. stavka 3. Protokola, Sporazum i Protokol se privremeno primjenjuju od dana pristupanja Ruske Federacije WTO-u do dovršetka postupaka za sklapanje Sporazuma (2).
   Članak 4.
   Komisija donosi detaljna pravila o metodi dodjele odobrenja za kvote prema članku 5. stavku 2. Protokola i sve ostale odredbe potrebne za Unijino upravljanje količinama carinskih kvota dodijeljenih izvozu u Uniju. Ti provedbeni akti donose se u skladu s ispitnim postupkom iz članka 5.
   Članak 5.
   1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
   2.   Kada se upućuje na ovaj članak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
   Članak 6.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Ženevi 14. prosinca 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. NOGAJ

      (1)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

      (2)  Datum od kojeg će se Sporazum i Protokol privremeno primjenjivati objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća 2006/366/ZVSP od 20. ožujka 2006. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i vlade Gruzije o statusu posebnog predstavnika Europske unije u Gruziji za Južni Kavkaz i njegov/njezin tim podrške

text:
               18/Sv. 10

               HR

               Službeni list Europske unije

               25

         32006D0366

               L 135/14

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA 2006/366/ZVSP
   od 20. ožujka 2006.
   o sklapanju Sporazuma između Europske unije i vlade Gruzije o statusu posebnog predstavnika Europske unije u Gruziji za Južni Kavkaz i njegov/njezin tim podrške
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 24.,
   uzimajući u obzir preporuku predsjedništva,
   budući da:

               (1)

               Nastavno na odluku da se odgovori na situaciju nakon prestanka misije OSCE-a za nadzor granica u Gruziji jačanjem posebnog predstavnika Europske unije (EUSR) za Južni Kavkaz, Vijeće je donijelo dana 28. srpnja 2005., Zajedničku akciju 2005/582/ZVSP o izmjeni i produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Južni Kavkaz (1).

               (2)

               Nastavno na Odluku Vijeća od 3. listopada 2005. o davanju ovlaštenja predsjedništvu kojemu po potrebi pomaže glavni tajnik/visoki predstavnik da se otvore pregovori, predsjedništvo je sklopilo Sporazum između Europske unije i vlade Gruzije o statusu posebnog predstavnika Europske unije u Gruziji za Južni Kavkaz i njegov/njezin tim podrške.

               (3)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE SLJEDEĆE:
   Članak 1.
   Sporazum između Europske unije i vlade Gruzije o statusu posebnog predstavnika Europske unije u Gruziji za Južni Kavkaz i njegov/njezin tim podrške ovim se potvrđuje u ime Europske unije.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovim je ovlašten odrediti osobu(-e) ovlaštenu(-e) za potpis Sporazuma koji bi obvezivao Europsku uniju.
   Članak 3.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. ožujka 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         U. PLASSNIK

      (1)  SL L 199, 29.7.2005., str. 92. Zajedničke akcije kako je zadnje izmijenjena Zajedničkom akcijom 2006/121/ZVSP (SL L 49, 21.2.2006., str. 14.).


title: 2006/568/EZ: Odluka Komisije od 3. ožujka 2006. o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Čilea o izmjeni Dodatka II. Sporazumu o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima priloženog Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane

text:
               11/Sv. 47

               HR

               Službeni list Europske unije

               229

         32006D0568

               L 231/135

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 3. ožujka 2006.
   o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Čilea o izmjeni Dodatka II. Sporazumu o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima priloženog Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane
   (2006/568/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/269/EZ od 28. veljače 2005. o sklapanju Sporazuma o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica s jedne strane i Republike Čilea s druge strane (1), a posebno njegov članak 3. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Uzimajući u obzir zaključke drugog sastanka Zajedničkog odbora o Sporazumu o trgovini vinima i prvog sastanka Zajedničkog odbora o Sporazumu o trgovini alkoholnim i aromatiziranim pićima iz Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea, koji su održani u Madridu 13. i 14. lipnja 2005., potrebno je izmijeniti Dodatak II. Sporazumu o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima priloženog Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, kako bi se omogućila upotreba određenih čileanskih žigova koji se poklapaju s oznakama zemljopisnog podrijetla Zajednice u svrhu korištenja na čileanskom unutarnjem tržištu u ograničenim količinama, do 31. siječnja 2014., s učinkom od 24. travnja 2006.

               (2)

               Stoga su Zajednica i Republika Čile, u skladu s člankom 16. stavkom 2. gore navedenog Sporazuma, sklopili Sporazum u obliku razmjene pisama o izmjeni Dodatka II. ovom Sporazumu.

               (3)

               Trebalo bi stoga odobriti razmjenu pisama.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Provedbenog odbora za jaka alkoholna pića,

         ODLUČILA JE:
   Članak 1.
   Ovime se, u ime Zajednice, odobrava Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Čilea o izmjeni dodatka II. Sporazumu o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima priloženog Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovime se ovlašćuje povjerenik za poljoprivredu i ruralni razvoj za potpisivanje Sporazuma u obliku razmjene pisama kako bi se obvezala Zajednica.

      Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2006.

            Za Komisiju

         Mariann FISCHER BOEL

            Članica Komisije

      (1)  SL C 84, 2.4.2005., str. 19.


title: 96/749/PUP: Odluka Vijeća od 16. prosinca 1996. o praćenju provedbe instrumenata koje je donijelo Vijeće o ilegalnoj imigraciji, vraćanju osoba, nezakonitom zapošljavanju državljana trećih zemalja i o suradnji u provedbi naloga o protjerivanju

text:
               19/Sv. 012

               HR

               Službeni list Europske unije

               12

         31996D0749

               L 342/5

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               16.12.1996.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 16. prosinca 1996.
   o praćenju provedbe instrumenata koje je donijelo Vijeće o ilegalnoj imigraciji, vraćanju osoba, nezakonitom zapošljavanju državljana trećih zemalja i o suradnji u provedbi naloga o protjerivanju
   (96/749/PUP)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a naročito njegov članak K.3. stavak 2. točku (a),
   uzimajući u obzir program prioriteta koji je Vijeće donijelo 30. studenoga 1993. u Bruxellesu kojim se posebno poziva na pripremu godišnjeg izvješća o postignućima na području pravosuđa i unutarnjih poslova, kao i rezoluciju Vijeća od 14. listopada 1996. kojom se postavljaju prioriteti suradnje u području pravosuđa i unutarnjih poslova za razdoblje od 1. srpnja 1996. do 30. lipnja 1998. (1)

   budući da se u članku K.1. stavku 3. točki (c) Ugovora kaže da države članice suzbijanje ilegalne imigracije, boravka i rada državljana trećih zemalja na području država članica shvate kao stvar od zajedničkoga interesa;
   budući da će praćenje od strane država članica provedbe instrumenata koje je Vijeće donijelo u ovom području iznijeti na vidjelo konkretne učinke rada Vijeća po tom pitanju i omogućiti korisne naputke za njegov budući rad,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Pripremanje upitnika
   Svake godine Predsjedništvo šalje državama članicama upitnik, čija namjena je pokazati kako one provode instrumente koje je donijelo Vijeće, a tiču se ilegalne imigracije, vraćanja osoba, nezakonitog zapošljavanja državljana trećih zemalja i suradnje u provedbi naloga o protjerivanju.
   Članak 2.
   Sadržaj upitnika
   Upitnik se odnosi na sljedeće stvari:

               —

               propise koje su države članice donijele tijekom prethodne godine, a tiču se bilo kojeg područja sadržanog u instrumentima o kojima je riječ u članku 1.,

               —

               bilo koje poteškoće na koje se nailazilo prilikom donošenja dotičnih propisa,

               —

               vjerojatnost da će propisi o kojima je riječ u prvoj alineji biti donijeti u skoroj budućnosti,

               —

               praktičnu primjenu gore spomenutih instrumenata i propisa.

         Članak 3.
   Ocjena odgovora
   Glavno tajništvo Vijeća, na osnovi odgovora dobivenih od država članica, sastavlja izvješće i podnosi ga Vijeću.
   Članak 4.
   Prva provedba
   Prvi upitnik šalje se državama članicama najkasnije do 30. lipnja 1997. i odnosi se na razdoblje od stupanja na snagu Ugovora o Europskoj uniji.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 1996.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. D. HIGGINS

      (1)  SL C 319, 26.10.1996., str. 1.


title: Odluka Vijeća od 12. rujna 2016. o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017.

text:
               13.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 336/1

         ODLUKA VIJEĆA
   od 12. rujna 2016.
   o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017.
   (2016/C 336/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314. stavak 3., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 18. srpnja 2016. podnijela prijedlog koji sadrži nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. (1),

               (2)

               Vijeće je razmotrilo prijedlog Komisije s ciljem utvrđivanja stajališta sukladnog, na prihodovnoj strani, s Odlukom Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (2) i, na rashodovnoj strani, s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

         ODLUČILO JE:
   Jedini članak
   Vijeće je 12. rujna 2016. donijelo stajalište Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017.
   Cjeloviti tekst dostupan je za čitanje ili preuzimanje na internetskim stranicama Vijeća: http://www.consilium.europa.eu/.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. rujna 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. LAJČÁK

      (1)  COM(2016) 300 final.

      (2)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

      (3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.


title: 89/433/EEZ: Odluka Vijeća od 3. svibnja 1989. o sklapanju trećeg Dodatnog protokola uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Republike Islanda nakon pristupanja Kraljevine Španjolske i Portugalske Republike Zajednici

text:
               02/Sv. 022

               HR

               Službeni list Europske unije

               63

         31989D0433

               L 206/7

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               03.05.1989.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 3. svibnja 1989.
   o sklapanju trećeg Dodatnog protokola uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Republike Islanda nakon pristupanja Kraljevine Španjolske i Portugalske Republike Zajednici
   (89/433/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 113.,
   uzimajući u obzir preporuku Komisije,
   budući da bi se potpunom suspenzijom carina od strane Republike Islanda na robu koja se uvozi iz Španjolske olakšala trgovina između dviju zemalja;
   budući da se Dodatnim protokolom uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Republike Islanda (1) potpisanim u Bruxellesu 22. srpnja 1972., sklopljenim nakon pristupanja Kraljevine Španjolske i Portugalske Republike Zajednici, ne predviđa mogućnost da Republika Island suspendira carine na robu uvezenu iz Španjolske;
   budući da je stoga potrebno odobriti treći Dodatni protokol uz gore navedeni Sporazum, kako bi se predvidjela potpuna suspenzija carina na proizvode obuhvaćene tim Sporazumom koji se iz Španjolske uvoze na Island,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Treći Dodatni protokol uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Republike Islanda nakon pristupanja Kraljevine Španjolske i Portugalske Republike Zajednici odobrava se u ime Zajednice.
   Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća izdaje obavijest kako je previđeno u članku 3. Protokola (2).
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.

      Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 1989.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. SOLBES

      (1)  SL L 301, 31.12.1971., str. 2.

      (2)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će dan stupanja Protokola na snagu u Službenom listu Europskih zajednica.