title: Odluka Vijeća (EU) 2018/1925 od 18. rujna 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje uspostavljenog Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, u vezi s donošenjem strateških prioriteta EU-a i Tunisa za razdoblje 2018.–2020.

text:
                  10.12.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 313/5

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1925
         od 18. rujna 2018.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje uspostavljenog Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, u vezi s donošenjem strateških prioriteta EU-a i Tunisa za razdoblje 2018.–2020.
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir zajednički prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (1) („Euro-mediteranski sporazum”) potpisan je 17. srpnja 1995. i stupio je na snagu 1. ožujka 1998.

                     (2)

                     Člankom 80. Euro-mediteranskog sporazuma Vijeće za pridruživanje, osnovano Euro-mediteranskim sporazumom, ovlašćuje se za donošenje odgovarajućih odluka radi postizanja ciljeva Euro-mediteranskog sporazuma.

                     (3)

                     U skladu s člankom 90. Euro-mediteranskog sporazuma stranke poduzimaju sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjenje svojih obveza u okviru Euro-mediteranskog sporazuma te brinu za to da se postignu u njemu utvrđeni ciljevi.

                     (4)

                     Vijeće je u svojim zaključcima od 14. prosinca 2015. pozdravilo Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije od 18. studenoga 2015. o preispitivanju europske politike susjedstva. Vijeće je u njima posebice potvrdilo svoju namjeru započinjanja nove faze suradnje s partnerima u 2016. koja bi mogla dovesti do uspostavljanja novih prioriteta partnerstva, ako je primjenjivo, usmjerenih na dogovorene prioritete i interese.

                     (5)

                     Vijeće je u svojim zaključcima od 17. listopada 2016. pozdravilo Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije od 29. rujna 2016. o jačanju potpore EU-a za Tunis. Vijeće u njima ponovno ističe svoju predanost pružanju potpore tranziciji Tunisa, naglašava izvanrednu situaciju u Tunisu i strateški interes EU-a za podupiranje stvaranja demokratskog i jakog Tunisa koji je stabilan u odnosu na svoje susjedstvo i potrebu da politički napredak bude popraćen gospodarskim napretkom iste razine te u tu svrhu poziva na mobilizaciju svih instrumenata koji su dostupni EU-u i na pojačani angažman EU-a i država članica u bliskoj suradnji s tuniskim vlastima.

                     (6)

                     Unija i Republika Tunis trebali bi surađivati kako bi postigli zajednički cilj kako je utvrđen u strateškim prioritetima. Razvoj prosperitetnog i stabilnog, demokratskog Tunisa od uzajamnog je strateškog interesa.

                     (7)

                     Uz rješavanje najhitnijih problema Unija i Republika Tunis trebali bi i dalje raditi na postizanju glavnih ciljeva svojeg dugoročnog partnerstva, a posebno surađivati na stvaranju budućih mogućnosti za mlade, ubrzavanju društveno-gospodarskih reformi te nastavljanju i jačanju procesa demokratske tranzicije.

                     (8)

                     Stajalište Unije u okviru Vijeća za pridruživanje u vezi s donošenjem strateških prioriteta EU-a i Tunisa za razdoblje 2018.–2020. trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje uspostavljenog Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, u vezi s donošenjem strateških prioriteta EU-a i Tunisa za razdoblje 2018.–2020. temelji se na nacrtu odluke Vijeća za pridruživanje priloženom ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2018.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. BLÜMEL

            (1)  SL L 97, 30.3.1998., str. 2.

            NACRT
            ODLUKA br. 1/2018 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-TUNIS
            od …
            o donošenju strateških prioriteta EU-a i Tunisa za razdoblje 2018.–2020.
            VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-TUNIS,
            uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (1),
            budući da:

                        (1)

                        Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane („Euro-mediteranski sporazum”) potpisan je 17. srpnja 1995. i stupio je na snagu 1. ožujka 1998.

                        (2)

                        Člankom 80. Euro-mediteranskog sporazuma Vijeće za pridruživanje ovlašćuje se za donošenje odgovarajućih odluka radi postizanja ciljeva Sporazuma.

                        (3)

                        U skladu s člankom 90. Euro-mediteranskog sporazuma stranke poduzimaju sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjenje svojih obveza u okviru Sporazuma te brinu za to da se postignu u njemu utvrđeni ciljevi.

                        (4)

                        U okviru preispitivanja europske politike susjedstva iz 2016. predložena je nova faza suradnje s partnerima koja će omogućiti veći osjećaj odgovornosti obiju strana.

                        (5)

                        Europska unija i Republika Tunis odlučili su osnažiti svoje povlašteno partnerstvo dogovorom o skupu strateških prioriteta za razdoblje 2018.–2020. s ciljem podupiranja i jačanja otpornosti i stabilnosti u Republici Tunisu.

                        (6)

                        Stranke Euro-mediteranskog sporazuma trebale bi postići dogovor o tekstu strateških prioriteta, kojima se povlašteno partnerstvo EU-a i Tunisa prenosi u konkretno djelovanje za razdoblje 2018.–2020. Tim bi se prioritetima trebala podržati provedba Euro-mediteranskog sporazuma s naglaskom na suradnji na obostranim interesima koji su zajednički određeni,

                  DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.
               Vijeće za pridruživanje donosi strateške prioritete EU-a i Tunisa za razdoblje 2018.–2020., kako su navedeni u dokumentu pod nazivom „Jačanje povlaštenog partnerstva EU-a i Tunisa: strateški prioriteti za razdoblje 2018.–2020.” koji se nalazi u Prilogu, te preporučuje da ih stranke provedu.

               Članak 2.
               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u …

                     Za Vijeće za pridruživanje EU-Tunis

                     Predsjednik

               (1)  SL L 97, 30.3.1998., str. 2.

            PRILOG

               Jačanje povlaštenog partnerstva EU-a i Tunisa: strateški prioriteti za razdoblje 2018.–2020.

            1.   Uvod
            Tunis je donio stratešku odluku kada se čvrsto povezao s europskim područjem te je razvoj prosperitetnog i stabilnog, demokratskog Tunisa u susjedstvu EU-a od uzajamnog strateškog interesa.
            Povlašteno partnerstvo između EU-a i Tunisa dokaz je posebnih i dinamičnih bilateralnih odnosa koji su uspostavljeni te zajedničke težnje za ostvarivanjem pomaka prema što bliskijim vezama između Tunisa i europskog područja. Dugoročan cilj jest razviti ambiciozan okvir za buduće odnose nakon 2020. na temelju postignutog napretka i uz potpuno iskorištavanje prilika za bliskije veze koje pruža europska politika susjedstva u razdoblju 2018.–2020.
            Tunis je u kontekstu povlaštenog partnerstva u potpunosti predan provedbi reformi koje su nužne za održiv društveno-gospodarski razvoj zemlje te osiguravanju dugoročnog napretka u demokratskoj tranziciji. Uzimajući u obzir težinu zadatka i poteškoće kroz koje Tunis prolazi, Europska unija ponavlja svoju predanost podupiranju što skorije provedbe tih reformi.
            Strateškim prioritetima opisanima u ovom dokumentu povlašteno partnerstvo prenosi se u konkretno djelovanje za razdoblje 2018.–2020. Stvaranje budućih mogućnosti za mlade zauzimat će središnje mjesto u mjerama obiju strana. Naglasak će biti na ubrzavanju društveno-gospodarskih reformi, uključujući poboljšanje poslovnog okruženja i sklapanje detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini (DCFTA). Neophodna će i dalje biti demokratska konsolidacija, posebice učinkovita provedba Ustava iz 2014. i dobro upravljanje. Obje će strane pojačati suradnju u području sigurnosti i borbe protiv terorizma te u pogledu migracija i mobilnosti dovršetkom pregovora o pojednostavnjenju postupka izdavanja viza i o ponovnom prihvatu te sve aktivnije sudjelovanje Tunisa u programima EU-a. Usporedno s tim naporima ostvarivat će se unapređenje političkog dijaloga na visokoj razini i dijaloga s civilnom društvom te vidljivost partnerstva.
            Ti se prioriteti temelje na petogodišnjem planu razvoja Tunisa za razdoblje 2016.–2020. (1) i Zajedničkoj komunikaciji Jačanje potpore EU-a za Tunis (2).
            2.   Strateški prioriteti povlaštenog partnerstva EU-a i Tunisa za razdoblje 2018.–2020.
            Partnerstvo za mlade
            EU i Tunis smatraju da je glavni cilj unaprijediti izglede za budućnost mladih, kao što pokazuje Partnerstvo EU-a i Tunisa za mlade, koje su 1. prosinca 2016. pokrenuli tuniski predsjednik i Visoki predstavnik/potpredsjednik. Kako bi se bolje odgovorilo na potrebe mladih Tunižana, razne tekuće i buduće mjere trebale bi biti dosljednije. Na temelju dijaloga pokrenutog radi provedbe tog partnerstva EU i Tunis obvezali su se da će učvrstiti mjere za promicanje zapošljavanja i zapošljivosti mladih, mobilnosti te većeg sudjelovanja mladih u javnom životu i politici, a posebno u lokalnim inicijativama. Za ostvarenje zapošljivosti bit će potrebna reforma obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, bliskije veze između privatnog sektora i sustava obrazovanja i osposobljavanja te promicanje inovativnih inicijativa koje pokreću mladi i pružanje potpore tim inicijativama, posebno u području novih tehnologija i kulture. Potpora razvoju tuniske nacionalne strategije za mlade bit će ključan element partnerstva, kao što će to biti i jačanje institucija i organizacija posvećenih mladima.
            Tu predanost mladima obje će strane nadopuniti radom na sljedećim strateškim prioritetima:

                        2.1.

                        Uključiv i održiv društveno-gospodarski razvoj
                        Politički napredak Tunisa može se održati samo ako će ga pratiti gospodarski napredak sličnih razmjera. S obzirom na osjetljivu društveno-gospodarsku situaciju u Tunisu, koja je obilježena visokom nezaposlenošću mladih (osobito obrazovanih) te znatnim regionalnim i socijalnim razlikama, jedan od ključnih ciljeva bit će doprinos zaokretu tuniskog gospodarstva kako bi postalo konkurentnije i raznovrsnije te kako bi se preobrazilo na uključiv i održiv način, vodeći pritom računa o međunarodnim obvezama o okolišu i klimatskim promjenama. EU će i dalje podupirati i poticati strukturne reforme.
                        Konkretnije, mjere u području društveno-gospodarskog razvoja bit će organizirane oko sljedećih obveza:

                                    —

                                    poboljšanja poslovne klime i podupiranja razvoja privatnog sektora i privatnih ulaganja, osobito na sljedeće načine: i. pojednostavnjenjem i racionalizacijom administrativnih postupaka za poduzeća; ii. poboljšanjem pristupa financiranju te iii. promicanjem javnog i privatnog ulaganja, osobito djelotvornom provedbom Zakona o ulaganjima iz 2016. i Zakona o preinaci poreznih olakšica iz 2017., uzimajući pritom u obzir štetne odredbe o ukidanju poreznih pogodnosti,

                                    —

                                    naglaska na aktivnom promicanju poduzetništva i razvoju MSP-ova, odnosno vrlo malih poduzeća,

                                    —

                                    utvrđivanja i provedbe sektorskih strategija koje još nisu donesene, primjerice za turizam,

                                    —

                                    poboljšanja zaštite okoliša i upravljanja prirodnim resursima (uključujući vode), posebice provedbom nacionalne strategije zelenog gospodarstva i izvršenjem tuniskih međunarodnih obveza u pogledu klimatskih promjena (doprinos utvrđen na nacionalnoj razini), plavog gospodarstva i ribolovnih resursa,

                                    —

                                    poboljšanja konkurentnosti tradicionalnih sektora i sektora rasta u industriji i poljoprivredi, posebice potporom inovacijama i osiguravanjem održivog upravljanja resursima, te diversifikacije izvoznih tržišta,

                                    —

                                    razvoja energetskog sektora, uključujući interkonekcije elektroenergetskih sustava EU-a i Tunisa, te promicanja obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti,

                                    —

                                    razvoja sigurnog, zaštićenog, održivog i djelotvornog sustava prijevoza koji se temelji na usklađenim standardima prijevoza i integriranoj multimodalnoj mreži kako bi se olakšale veze u pravcu jug-jug i sjever-jug,

                                    —

                                    konsolidiranja sustava upravljanja javnim financijama donošenjem i provedbom novog organskog zakona o proračunu, reformom državnog sustava revizije te poboljšanim upravljanjem javnim poduzećima. Provedba reforme poreznog sustava (pojednostavnjenje poreznog sustava, porezna pravednost, decentralizacija, modernizacija administracije, borba protiv izbjegavanja poreza i izvršenje relevantnih međunarodnih obveza) ključan je korak prema uključivijem razvoju zemlje. Važne su i potpora tekućim reformama bankarskog sustava i nacionalna strategija financijskog uključivanja za razdoblje 2017.–2021., koja se odnosi na pristup uslugama, njihovu uporabu i kvalitetu,

                                    —

                                    provedbe postupka decentralizacije s ciljem razvoja javnih službi i socijalne infrastrukture (posebno u području obrazovanja, kulture, zdravlja, vode i sanitarnog sustava) kako bi se zadovoljile potrebe lokalnih zajednica, te ubrzavanja procesa razvoja regija u unutrašnjosti Tunisa, što je zajednička obveza obiju strana radi postupnog smanjenja društveno-gospodarskih razlika.

                              Kako bi se potaknuo socijalni razvoj, obje se strane obvezuju da će i dalje promicati:

                                    —

                                    zapošljavanje, posebice daljnjim reformama za osiguravanje pravednog pristupa visokokvalitetnom obrazovanju i strukovnom osposobljavanju u skladu s potrebama tržišta rada i u okviru aktivne politike za poboljšanje prilika za ulazak na tržište rada,

                                    —

                                    integriranu i učinkovitu tunisku politiku o socijalnom uključivanju i djelotvornoj socijalnoj zaštiti, posebice jačanjem kapaciteta nadležnih javnih tijela, podupiranjem reformi koje Tunis poduzima u području društvene kohezije i provedbom članka 67. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Tunisa o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i zajamčenom primjenom načela pravednog postupanja u socijalnom zakonodavstvu, i

                                    —

                                    uključiv socijalni dijalog radi unapređenja kapaciteta za ublažavanje društveno-gospodarskih neravnoteža, smanjenje društvenih napetosti i promicanje stvarnog društvenog mira, a time i povećanja privlačnosti zemlje stranim ulagačima.

                              Obje su strane i dalje u potpunosti predane postupku pregovora o detaljnom i sveobuhvatnom sporazumu o slobodnoj trgovini (DCFTA) te su dogovorile konkretan akcijski plan za 2018. kako bi omogućile ostvarenje napretka radi ubrzanja pregovora s ciljem njihova zaključenja u najkraćem mogućem roku. EU i Tunis i dalje će promicati modernizaciju tuniskog gospodarstva na korist svima, uključujući regije i zajednice u najnepovoljnijem položaju, te poticati otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade. Obje se strane obvezuju da će povećati gospodarsku integraciju Tunisa na europskom tržištu te u regiji Magreba.
                        Kako bi se ojačala uloga inovacija i istraživanja u gospodarskom, socijalnom i regionalnom razvoju, EU i Tunis radit će na uključivanju Tunisa u europski istraživački prostor, posebice promicanjem visokog obrazovanja, jačanjem upravljanja te mehanizmima za promicanje javnog istraživanja i prijenosa tehnologije između akademske zajednice i industrije.

                        2.2.

                        Demokracija, dobro upravljanje i ljudska prava
                        EU i Tunis i dalje će pridavati posebnu važnost procesu demokratske reforme i promicanju dobrog upravljanja i vladavine prava, poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda te jačanju uloge i sudjelovanja civilnog društva. Obje će strane i dalje promicati proces političkih reformi djelotvornom provedbom Ustava i izvršenjem međunarodnih obveza Tunisa.
                        Prioritetni aspekti u području dobrog upravljanja i poštovanja vladavine prava osobito će uključivati sljedeće:

                                    —

                                    jačanje institucije parlamenta te stvaranje nezavisnih tijela i njihovu učinkovitu uspostavu,

                                    —

                                    uspostavu Ustavnog suda,

                                    —

                                    učvršćivanje demokratskog, transparentnog i neovisnog izbornog postupka,

                                    —

                                    borbu protiv korupcije i prijevare, među ostalim podupiranjem nacionalnog tijela za suzbijanje korupcije,

                                    —

                                    reformu pravosudnog sustava, uključujući približavanje međunarodnim standardima, među ostalima onima Vijeća Europe,

                                    —

                                    provedbu strategije za reformu i modernizaciju javne uprave, koja uključuje poboljšanje službi na središnjoj i lokalnoj razini, uvođenje odlučivanja na temelju dokaza, pojednostavnjenje administrativnih postupaka i razvoj digitalne administracije,

                                    —

                                    potporu procesu decentralizacije, uključujući izgradnju kapaciteta i povećanje proračuna lokalnih uprava, posebice u kontekstu lokalnih izbora u svibnju 2018., te jačanje organizacija civilnog društva, njihove uloge i doprinosa postupku odlučivanja i pojačano sudjelovanje građana, posebno mladih, u političkom životu i postupku odlučivanja.

                              Prioritetne obveze koje se odnose na poštovanje i promicanje ljudskih prava uključivat će sljedeće:

                                    —

                                    dovršetak postupka usklađivanja zakonodavstva s Ustavom i međunarodnim standardima, sudjelovanje Tunisa u multilateralnim forumima te izvršenje obveza preuzetih u okviru mehanizma univerzalnog periodičkog pregleda,

                                    —

                                    potporu nastojanjima u borbi protiv svih oblika diskriminacije, borbi protiv mučenja (uključujući provedbu obveza preuzetih u okviru Odbora UN-a protiv mučenja) te zaštiti osoba u osjetljivim okolnostima i promicanju prava žena, djece i migranata,

                                    —

                                    potporu pionirskim mjerama Tunisa za borbu protiv nasilja nad ženama, osiguranje potpune ravnopravnosti između muškaraca i žena te promicanje uloga žena u svim područjima, posebno u gospodarskim i političkim sferama,

                                    —

                                    zaštitu slobode izražavanja i slobode udruživanja,

                                    —

                                    pravo na zaštitu osobnih podataka, i

                                    —

                                    poštovanje ljudskih prava u području sigurnosti.

                        2.3.

                        Stvaranje bliskijih veza među narodima, mobilnost i migracije
                        Stvaranje bliskijih veza između tuniskog i europskog društva produbljivanjem razmjena među narodima, društvima i kulturama ključan je stup povlaštenog partnerstva. Dimenzija mobilnosti od posebne je važnosti u provedbi partnerstva za mlade. Djelotvorna provedba pridruživanja Tunisa programu Obzor 2020. i njegovo sudjelovanje u programima Kreativna Europa i Erasmus+ činit će okosnice tih nastojanja.
                        Koordinirano upravljanje migracijama politički je prioritet Tunisa, ali i EU-a. Obje će strane težiti poboljšanju dijaloga i suradnje, posebice u pogledu provedbe Partnerstva za mobilnost, kojim se konsolidira borba protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija, i spremnosti Europe da podupre provedbu tuniskog sustava azila. Ta suradnja, kojom će se odražavati i regionalna dimenzija tih pitanja, uključivat će sljedeće:

                                    —

                                    provedbu tuniske nacionalne strategije o migracijama, čime su također obuhvaćeni azil i međunarodna zaštita te provedba odgovarajućeg zakonodavnog okvira,

                                    —

                                    dovršetak pregovora o sporazumima o ponovnom prihvatu i o pojednostavnjenju postupka izdavanja viza,

                                    —

                                    dobro upravljanje zakonitim migracijama boljom koordinacijom s državama članicama EU-a uz istodobno poštovanje njihovih nacionalnih nadležnosti, uključujući provedbu pilot-programa mobilnosti i bolju integraciju migranata u zemljama domaćinima,

                                    —

                                    potporu mobiliziranju Tunižana koji žive u inozemstvu da ulažu u inovativne sektore u Tunisu,

                                    —

                                    potporu sprečavanju nezakonitih migracija tako da se u strategijama razvoja više vodi računa o pitanjima migracija, a to podrazumijeva i poboljšano upravljanje granicama i kampanje za podizanje razine osviještenosti o rizicima nezakonitih migracija,

                                    —

                                    potporu aktivnostima za sprečavanje i suzbijanje krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima, među ostalim otkrivanjem i progonom kriminalnih mreža, i

                                    —

                                    jačanje suradnje u pogledu vraćanja i ponovnog prihvata, među ostalim potporom za održivu reintegraciju povratnika u Tunis.

                        2.4.

                        Sigurnost i borba protiv terorizma
                        EU i Tunis suočavaju se sa zajedničkim sigurnosnim prijetnjama koje od obiju strana iziskuju koordinirano djelovanje i postupanje u skladu sa zajedničkim vrijednostima demokracije i ljudskih prava.
                        Tunis namjerava provesti svoju globalnu i višesektorsku strategiju za suzbijanje terorizma i nasilnog ekstremizma. Prioritetna područja za suradnju uključivat će sljedeće:

                                    —

                                    provedbu nacionalne strategije za borbu protiv terorizma, posebice jačanjem i modernizacijom zakonodavstva te sigurnosnih službi i pravosudnih tijela u skladu s demokratskim vrijednostima sadržanima u Ustavu,

                                    —

                                    ubrzavanje provedbe programa za potporu reformi i modernizaciji sektora sigurnosti, što uključuje odgovornost snaga sigurnosti, te produbljivanje te suradnje na temelju već ostvarenog napretka,

                                    —

                                    borbu protiv pranja novca i financiranja organiziranog kriminala i terorizma, uključujući učinkovitu provedbu akcijskog plana dogovorenog s Radnom skupinom za financijsko djelovanje,

                                    —

                                    razvoj globalne politike za sprečavanje radikalizacije,

                                    —

                                    povratak stranih boraca,

                                    —

                                    razvoj politike pomoći i zaštite za žrtve terorizma,

                                    —

                                    borbu protiv organiziranog kriminala, posebice protiv trgovanja vatrenim oružjem i drogom,

                                    —

                                    potporu provedbi nacionalne strategije za sigurnost granica,

                                    —

                                    jačanje suradnje s nadležnim agencijama Europske unije, i

                                    —

                                    suradnju u području upravljanja rizicima od katastrofa i sprečavanja tih rizika.

                              Europska unija također će nastaviti u potpunosti sudjelovati u skupini G7 + 6, koja osigurava koordinaciju među glavnim partnerima Tunisa.
                        Osim toga, mogla bi se dodatno razviti i druga područja partnerstva povezana sa sigurnošću, odnosno obranom.

                  3.   Daljnji koraci u jačanju povlaštenog partnerstva EU-a i Tunisa
            Važnost koju obje strane pridaju svojem odnosu i dalje će se nastaviti odražavati u intenzitetu političkih kontakata i redovitih posjeta, što je dio šireg političkog dijaloga o svim temama od zajedničkog interesa, uključujući regionalna i globalna pitanja. Trebalo bi konsolidirati regionalnu dimenziju tih rasprava. Obje su strane u tom pogledu svjesne važnosti svoje suradnje u kontekstu Unije za Mediteran. Uz postojeće dijaloge obje će strane surađivati s ciljem organiziranja sastanaka između EU-a i Tunisa na visokoj razini i sudjelovanja tuniskih ministara na određenim neformalnim tematskim sastancima s članovima Vijeća Europske unije. Obje strane potiču parlamentarnu suradnju između Europskog parlamenta i Skupštine narodnih zastupnika [Assemblée des Représentants du Peuple].
            Tijela Sporazuma o pridruživanju (Vijeće za pridruživanje, Odbor za pridruživanje i tehnički pododbori) i dalje će biti poželjni forumi za djelotvornu provedbu partnerstva. EU i Tunis nastojat će povećati djelotvornost i dodanu vrijednost svojeg rada te što je više moguće grupirati taj rad prema glavnim prioritetnim temama u skladu sa strateškim prioritetima.
            Kako bi prethodno navedeni prioriteti bili opipljiviji, Tunis treba predložiti plan djelovanja, a EU ga treba odobriti. Tim javnim dokumentom utvrdit će se najhitnije mjere (zakonodavne, strateške i operativne) koje su nužne za društveno-gospodarski oporavak zemlje. Taj plan djelovanja bit će fleksibilan i operativan mehanizam za praćenje koje će se odvijati dvaput godišnje.
            U Zajedničkoj komunikaciji EU se obvezao znatno ojačati svoju financijsku potporu Tunisu u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo. EU i Tunis nastojat će maksimalno iskoristiti postojeće financijske mogućnosti, uključujući nove instrumente kao što su plan vanjskih ulaganja EU-a, čime će na najbolji mogući način iskoristiti komplementarnost i učinci poluge između subvencija EU-a i zajmova financijskih institucija. Obje će strane nastojati poboljšati sinergiju političkih i sektorskih dijaloga te provedbu financijske suradnje. Radit će i na jačanju mehanizama za koordinaciju i dijaloga s financijskim partnerima i međunarodnim donatorima, što je pod nadležnošću tuniske strane u pogledu utvrđivanja prioriteta i njihove provedbe.
            Naposljetku, obje se strane obvezuju da će strateški odnos između EU-a i Tunisa učiniti vidljivijim te da će među građanima na obje strane Sredozemlja promicati koristi svoje suradnje.

               (1)  Tim se planom zagovara novi model razvoja za održiv i uključiv rast, a strukturiran je oko pet prioriteta: i. dobrog upravljanja, reforme javne uprave i borbe protiv korupcije; ii. tranzicije iz jeftinog gospodarstva u gospodarsko čvorište; iii. ljudskog razvoja i socijalne uključenosti; iv. ostvarenja regionalnih ambicija te v. zelenog gospodarstva, koje je stup održivog razvoja.

               (2)  Ta Komunikacija Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije Europskom parlamentu i Vijeću (JOIN (2016) 47 final od 29. rujna 2016.) temelji se na pet prioriteta: i. promicanju dobrog upravljanja i reforme javne uprave; ii. jačanju uloge civilnog društva; iii. ulaganju u budućnost: otvaranje radnih mjesta i poticanje održivog društveno-gospodarskog razvoja; iv. smanjenju razlika u društvu; v. potpori za rješavanje sigurnosnih izazova te vi. zajedničkim naporima usmjerenima na bolje upravljanje migracijama i mobilnošću.