title: Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 134/14/COL od 26. ožujka 2014. o 95. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora uvođenjem novih smjernica u pogledu državnih potpora za filmove i ostala audiovizualna djela ( „Smjernice za filmove i audiovizualna djela iz 2014.” )

text:
               18.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 276/53

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e
   br. 134/14/COL
   od 26. ožujka 2014.
   o 95. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora uvođenjem novih smjernica u pogledu državnih potpora za filmove i ostala audiovizualna djela („Smjernice za filmove i audiovizualna djela iz 2014.”)
   NADZORNO TIJELO EFTA-e („TIJELO”),
   UZIMAJUĆI u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 61. do 63. i Protokol 26.,
   UZIMAJUĆI u obzir Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24. i članak 5. stavak 2. točku (b),
   budući da:
   Na temelju članka 24. Sporazuma o nadzoru i sudu Tijelo provodi odredbe Sporazuma o EGP-u povezane s državnom potporom.
   Na temelju članka 5. stavka 2. točke (b) Sporazuma o nadzoru i sudu Tijelo izdaje obavijesti ili smjernice o pitanjima koja se razrađuju u Sporazumu o EGP-u, ako je tim Sporazumom ili Sporazumom o nadzoru i sudu tako izričito predviđeno ili ako to Tijelo smatra nužnim.
   Europska komisija donijela je 15. studenoga 2013. Komunikaciju o državnoj potpori za filmove i ostala audiovizualna djela, koja je stupila na snagu 16. studenoga 2013. (1)

   Ta je Komunikacija značajna i za Europski gospodarski prostor.
   Jedinstvenu primjenu Pravila EGP-a o državnim potporama potrebno je osigurati diljem Europskoga gospodarskog prostora, u skladu s ciljem ujednačenosti uspostavljenim u članku 1. Sporazuma o EGP-u.
   Prema točki II. pod naslovom „OPĆENITO” Priloga XV. Sporazumu o EGP-u, Tijelo nakon savjetovanja s Komisijom mora donijeti akte koji odgovaraju onima koje je donijela Europska komisija.
   NAKON savjetovanja s Europskom komisijom,
   NAKON savjetovanja s državama EFTA-e dopisom od 13. veljače 2014. o toj temi,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Smjernice o državnim potporama mijenjaju se uvođenjem novih Smjernica o državnim potporama za filmove i ostala audiovizualna djela. („Smjernice za filmove i audiovizualna djela iz 2014.”)
   Nove smjernice priložene su u Prilogu i čine sastavni dio ove Odluke.
   Članak 2.
   Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

      Odluka je donesena u Bruxellesu 26. ožujka 2014.

            Za Nadzorno tijelo EFTA-e

         Oda Helen SLETNES

            Predsjednica

         Frank BÜCHEL

            Član Kolegija

      (1)  SL C 332, 15.11.2013., str. 1.

      PRILOG
      DIO IV.: PRAVILA SPECIFIČNA ZA SEKTOR

         Državne potpore za filmove i ostala audiovizualna djela
          (1)

         („Smjernice za filmove i audiovizualna djela iz 2014.”)

      1.   UVOD

                  1.

                  Audiovizualna djela, osobito filmovi, imaju važnu ulogu u oblikovanju europskih identiteta. U njima se odražava kulturna raznolikost različitih tradicija te povijesti država i regija Europskoga gospodarskog prostora („EGP”). Audiovizualna djela istodobno su gospodarska dobra koja pružaju znatne mogućnosti stvaranja bogatstva i radnih mjesta i kulturna dobra u kojima se naša društva odražavaju i oblikuju.

                  2.

                  Među audiovizualnim djelima osobito se ističu filmovi zbog troškova njihove produkcije i kulturne važnosti. Proračuni za filmsku produkciju znatno su viši od onih za ostale audiovizualne sadržaje, filmovi se češće izrađuju u međunarodnoj koprodukciji, a njihov je vijek iskorištavanja dulji. Filmovi se osobito suočavaju sa snažnom konkurencijom djela nastalih izvan Europe. S druge strane, europska audiovizualna djela slabo cirkuliraju izvan država u kojima su nastala.

                  3.

                  Ograničena cirkulacija posljedica je rascjepkanosti europskoga audiovizualnog sektora na nacionalna ili čak regionalna tržišta. Premda je povezana s europskom jezičnom i kulturnom raznolikosti, bliskost je i sastavni dio javne potpore europskim audiovizualnim djelima u okviru koje se nacionalnim, regionalnim i lokalnim programima financiranja subvencioniraju mnogobrojne male producentske kuće.

                  4.

                  Općenito se smatra da su potpore važne radi održavanja europske audiovizualne produkcije. Filmski producenti teško unaprijed dobivaju dovoljnu komercijalnu potporu kojom bi zatvorili financijsku konstrukciju za realizaciju produkcijskih projekata. Zbog visoke rizičnosti njihova poslovanja i projekata, povezane s percepcijom slabe profitabilnosti sektora, ovisni su o državnim potporama. Da su bili prepušteni samo tržištu, mnogi od tih filmova zbog visokih troškova i malobrojnosti publike europskih audiovizualnih djela ne bi ni ugledali svjetlo dana. U takvim je okolnostima svrha potpora koje audiovizualnoj produkciji pružaju Nadzorno tijelo EFTA-e („Tijelo”) i države EGP-a omogućiti izražavanje njihove kulture i kreativnog potencijala, uz odražavanje raznolikosti i bogatstva europske kulture.

                  5.

                  MEDIA (2) je program potpore Europske unije namijenjen filmu, televiziji i novim medijskim industrijama u okviru kojeg se nude različiti programi financiranja, a svaki od njih namijenjen je različitim područjima audiovizualnog sektora. To su, primjerice, programi za producente, distributere, prodajne zastupnike, priređivače tečajeva osposobljavanja, operatore u području novih digitalnih tehnologija, operatore platformi za isporuku videa na zahtjev (VoD), izlagatelje i organizatore festivala, sajmova i promidžbenih događaja. Njime se potiču protok i promidžba europskih filmova s posebnim naglaskom na nenacionalne europske filmove. To će se djelovanje nastaviti u potprogramu MEDIA unutar programa Kreativna Europa, novog europskog programa potpore za kulturne i kreativne sektore.

            2.   ZAŠTO JE POTREBAN NADZOR DRŽAVNIH POTPORA ZA FILMOVE I OSTALA AUDIOVIZUALNA DJELA?

                  6.

                  Države EGP-a provele su cijeli niz mjera potpore za produkciju filmova, TV programa i ostalih audiovizualnih djela. Države EGP-a nacionalnim, regionalnim i lokalnim programima potpore godišnje osiguravaju znatne iznose potpora za filmove. Te su mjere utemeljene na kulturnim i industrijskim ciljevima. Njihov je primarni kulturni cilj osigurati izražavanje nacionalne i regionalne kulture te kreativnog potencijala u audiovizualnim medijima poput filma i televizije. S druge strane, njihov je cilj stvoriti kritičnu masu aktivnosti potrebnu za uspostavu dinamike razvoja i jačanja industrije stvaranjem producentskih poduzeća na dobrim temeljima i razvojem stalnog fonda vještina i iskustva.

                  7.

                  S pomoću tih potpora Europa je postala jedan od najvećih proizvođača filmova na svijetu. Europsko audiovizualno tržište filmske i televizijske zabave 2012. procijenjeno je na 17 milijardi EUR (3). Velik broj ljudi zaposlen je u audiovizualnom sektoru u EGP-u (4).

                  8.

                  Zbog toga proizvodnja i distribucija filmova nije samo kulturna, nego i važna gospodarska djelatnost. Osim toga, filmski producenti aktivni su na međunarodnoj razini, a audiovizualnim djelima trguje se na međunarodnom tržištu. To znači da bi se potporama u obliku bespovratnih sredstava, poreznih olakšica ili drugih oblika financijske potpore moglo utjecati na trgovinu među državama EGP-a. Producenti i audiovizualna djela koja takvu potporu dobiju vjerojatno će steći financijsku, a time i konkurentsku prednost u odnosu na one koji je ne dobiju. Posljedično, takvom bi se potporom moglo narušiti tržišno natjecanje i ona se smatra državnom potporom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”). U skladu s člankom 62. Sporazuma o EGP-u, Tijelo je stoga obvezno ocijeniti spojivost potpora audiovizualnom sektoru s tržištem EGP-a, kako to čini u pogledu mjera državnih potpora u ostalim sektorima.

                  9.

                  Člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u zabranjuju se potpore koje je dodijelila država ili koje su odobrene iz državnih sredstava, a kojima se narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja i trgovine među državama EGP-a. Međutim Tijelo neke oblike državnih potpora može izuzeti iz te zabrane. Jedna je od tih iznimki članak 61. stavak 3. točka (c) Sporazuma o EGP-u za potpore za olakšavanje razvitka određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih prostora kad takva pomoć ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.

                  10.

                  U Sporazumu o EGP-u prepoznana je potreba za jačanjem kulturne suradnje u članku 13. Protokola 31. uz Sporazum. Sporazum o EGP-u ne sadržava „kulturno izuzeće” poput članka 107. stavka 3. točke (d) UFEU-a, kojim se predviđa specifična mogućnost izuzeća iz općeg načela nespojivosti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a za potpore odobrene radi promicanja kulture. Ipak, Tijelo smatra da se, u skladu s njegovom dosadašnjom praksom (5), mjere potpore za filmove i ostala audiovizualna djela mogu odobriti na kulturnoj osnovi na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. U svojoj procjeni Tijelo će primjenjivati iste kriterije koje je Europska komisija primjenjivala za potrebe članka 107. stavka 3. točke (d) UFEU-a.

                  11.

                  Audiovizualnim potporama pridonosi se srednjoročnoj i dugoročnoj održivosti europskoga filmskog i audiovizualnog sektora u svim državama EGP-a te povećanju kulturne raznolikosti u ponudi djela dostupnih europskoj publici.

                  12.

                  Kao potpisnici Unescove Konvencije o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, Norveška i Island obvezali su se da će u svoje politike uključiti kulturnu dimenziju kao ključan element (6).

            3.   RAZVOJ OD 2001.

                  13.

                  Europska komisija utvrdila je kriterije za ocjenjivanje državnih potpora namijenjenih produkciji filmova i ostalih audiovizualnih djela u Komunikaciji o kinematografiji iz 2001. (7) Valjanost tih kriterija produljena je 2004. (8), 2007. (9) i 2009. (10), a istekla je 31. prosinca 2012. Smjernice Tijela o državnim potporama za kinematografska i ostala audiovizualna djela („Smjernice Tijela iz 2008.”) izvorno su utvrđene 2008., a temeljile su se na prethodno navedenim komunikacijama Europske komisije iz 2001., 2004. i 2007. (11) Trenutačnim se smjernicama slijede glavni pravci Komunikacije iz 2001. i Smjernica Tijela iz 2008. te se istodobno odgovara na brojne trendove koji su se pojavili od 2001.

                  14.

                  Programi potpore koje su Komisija i Tijelo odobrili od stupanja na snagu pravila iz 2001. dokaz su da države EGP-a upotrebljavaju velik broj mehanizama i uvjeta za dodjelu potpora. Najveći dio programa temelji se na modelu za koji su osmišljeni kriteriji za ocjenjivanje utvrđeni Komunikacijom iz 2001., točnije na dodjeli bespovratnih sredstava odabranim filmskim produkcijama, pri čemu se maksimalni iznos potpore određuje kao postotak proračuna za filmsku produkciju korisnika potpore. Međutim sve veći broj država EGP-a uveo je programe u kojima se iznos potpore određuje kao postotak troškova produkcije ostvaren samo u državi EGP-a koja dodjeljuje potporu. Ti su programi često osmišljeni kao porezne olakšice ili na drugi način koji se automatski primjenjuje na film koji ispunjuje određene kriterije prihvatljivosti za potpore. Za razliku od fondova za financiranje filmova u kojima se potpore dodjeljuju pojedinačnom filmu nakon podnošenja prijave, tim se programima zbog automatske primjene filmskim producentima omogućuje da već u fazi planiranja i razvoja filma unaprijed uračunaju predvidljivi iznos financiranja.

                  15.

                  S obzirom na opseg djelatnosti za koje se dodjeljuju potpore, neke države EGP-a dodjeljuju potpore i za aktivnosti koje ne pripadaju filmskoj produkciji. To su potpore za distribuciju filmova ili kinematografe, primjerice, potpore kinima u ruralnim područjima, art-kinima općenito ili za pokrivanja troškova njihove obnove i modernizacije, uključujući prijelaz na digitalnu projekciju. Neke države EGP-a podupiru audiovizualne projekte koji nadilaze tradicionalne filmske i televizijske produkcije, osobito interaktivne proizvode poput transmedije ili videoigara. U tim bi slučajevima Komisija i Tijelo, kada bi zaprimili obavijest o dodjeli potpora, kao referencu radi ocjene potrebe, razmjernosti i prikladnosti potpora primijenili kriterije iz Komunikacije o kinematografiji i Smjernica Tijela iz 2008. Uočeno je i pojačano natjecanje među državama EGP-a koje se državnim potporama koriste kako bi privukle strana ulaganja velikih filmskih producentskih kompanija iz trećih zemalja. Ta se pitanja nisu rješavala u Komunikaciji iz 2001. ni u Smjernicama Tijela iz 2008.

                  16.

                  Komisija je već u Komunikaciji iz 2001. najavila da će revidirati najviše vrijednosti obveza potrošnje po teritorijalnom načelu u tom sektoru dopuštene pravilima o državnoj potpori. U skladu s obvezama potrošnje po teritorijalnom načelu u programima za financiranje filmske produkcije, dio proračuna za koji se dodjeljuje potpora mora se potrošiti u državi EGP-a koja potporu dodjeljuje. U okviru produljenja primjene iz 2004. utvrđeno je da su obveze potrošnje po teritorijalnom načelu u programima financiranja filmske produkcije pitanja koja treba dodatno ocijeniti s obzirom na njihovu usklađenost s načelima unutarnjeg tržišta Ugovora. U obzir treba uzeti i sudsku praksu Suda i Suda EFTA-e o važnosti unutarnjeg tržišta s obzirom na pravila o podrijetlu robe i usluga koja se provodi od 2001. (12)

                  17.

                  U skladu s tim, kada je 2009. produljivala kriterije za ocjenu državnih potpora iz Komunikacije o kinematografiji iz 2001., Komisija je upozorila da je potrebno dodatno razmotriti posljedice takvog razvoja i revidirati kriterije za ocjenjivanje.

            4.   KONKRETNE PROMJENE

                  18.

                  U ovim Smjernicama rješavaju se prethodno navedena pitanja i uvode se izmjene kriterija utvrđenih Komunikacijom iz 2001. i Smjernicama Tijela iz 2008. Ovim su Smjernicama posebno obuhvaćene državne potpore širem opsegu djelatnosti, ističe se načelo supsidijarnosti u području kulturne politike i poštovanje temeljnih sloboda (članci 4., 8., 28., 31., 36. i 40. Sporazuma o EGP-u), uvodi se viši maksimalni intenzitet potpore za prekogranične produkcije te se osigurava pristup filmskoj baštini i njezina zaštita. Komisija i Tijelo smatraju da su te promjene nužne u kontekstu promjena nastalih u razdoblju od 2001. te da će se njima potaknuti veća konkurentnost europskih djela i ojačati njihov sveeuropski značaj u budućnosti.

            4.1.   OPSEG DJELATNOSTI

                  19.

                  U pogledu opsega djelatnosti na koji se ove Smjernice primjenjuju, kriterijima za državne potpore iz Komunikacije o kinematografiji iz 2001. i Smjernica Tijela iz 2008. usredotočilo se na filmsku produkciju. Kao što je spomenuto, neke države EGP-a nude i potpore za ostale povezane djelatnosti, primjerice pisanje scenarija, razvoj, distribuciju ili promidžbu filmova (uključujući filmske festivale). Cilj zaštite i promicanja europske kulturne raznolikosti audiovizualnim djelima ostvarit će se samo ako publika vidjeti ta djela. Potporom samo produkciji stvara se rizik pretjerane ponude audiovizualnog sadržaja, a da nije osigurana pravilna distribucija i promidžba proizvedenih audiovizualnih djela. Stoga je primjereno omogućiti da se potporama obuhvaćaju svi vidovi proizvodnje filma, od sižea do prikazivanja pred publikom.

                  20.

                  U pogledu potpore kinematografima, obično je riječ o manjim iznosima, tako da bi iznosi potpore obuhvaćeni Uredbom o de minimis potporama trebali biti dovoljni kinima u ruralnim područjima i art-kinima (13). Međutim, ako država EGP-a može opravdati tvrdnju da je potrebna opsežnija potpora kinima, ta će se potpora prema ovim Smjernicama ocijeniti kao potpora za promicanje kulture u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. Potporama za kinematografe promiče se kultura zato što je temeljna svrha kinematografa prikazivanje filma kao kulturnog proizvoda.

                  21.

                  Neke države EGP-a razmatrale su potporu audiovizualnim projektima koji nadilaze tradicionalne filmske i televizijske produkcije. Transmedijsko pripovijedanje (poznato i pod nazivom pripovijedanje na više platformi ili pripovijedanje putem kombiniranih medija) tehnika je pripovijedanja koja se koristi većim brojem platformi i formata te digitalnim tehnologijama poput filma i igara. Važno je da su ti sadržaji povezani (14). Budući da su transmedijski projekti neizbježno povezani s filmskom produkcijom, dio projekta koji se odnosi na filmsku produkciju smatra se audiovizualnim djelom iz područja primjene ove Komunikacije.

                  22.

                  Ipak, nisu sve igre nužno audiovizualna djela ili kulturni proizvodi, iako bi one mogle biti jedan od masovnih medija s najbržim rastom u sljedećih nekoliko godina. One se razlikuju od filmova u pogledu proizvodnje, distribucije, marketinga i potrošnje. Stoga se pravila namijenjena filmskoj produkciji ne mogu automatski primjenjivati na igre. Nadalje, za razliku od sektora filma i televizije, Komisija i Tijelo nemaju kritičnu masu odluka povezanih s državnom potporom igrama. Zbog toga ovim Smjernicama nisu obuhvaćene potpore koje se dodjeljuju igrama. Sve mjere potpore igrama koje ne ispunjuju uvjete Uredbe o općem skupnom izuzeću (15) ili Uredbe o potporama male vrijednosti i dalje će se rješavati pojedinačno. Ako se može dokazati potreba za programom potpore namijenjenim igrama koje imaju kulturnu ili obrazovnu svrhu, Tijelo će po analogiji primijeniti kriterije za intenzitet potpore iz ovih Smjernica.

            4.2.   KULTURNI KRITERIJ

                  23.

                  Radi spojivosti s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u potporama audiovizualnom sektoru potrebno je promicati kulturu, a definicija kulturnog proizvoda prvenstveno je u nadležnosti država EGP-a. Tijelo potvrđuje da je njegova zadaća pri ocjenjivanju programa potpore audiovizualnom sektoru ograničena na utvrđivanje činjenice ima li država EGP-a odgovarajući i učinkovit mehanizam provjere, kako bi se izbjegle očite pogreške. Ta se zadaća ostvaruje postupkom odabira na temelju kulturnih kriterija kako bi se odredilo kojim se audiovizualnim djelima treba dodijeliti potpora ili utvrđivanjem kulturnog profila koji trebaju ispunjivati sva audiovizualna djela kao preduvjet za dobivanje potpore. U skladu s Unescovom Konvencijom o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005. (16), Tijelo smatra da komercijalnost filma ne znači da nije riječ i o kulturnom proizvodu.

                  24.

                  Jezična raznolikost važan je element kulturne raznolikosti, stoga zaštita i promicanje upotrebe jednog ili više jezika države EGP-a služe i promicanju kulture (17). U skladu s dobro utvrđenom sudskom praksom Europskog suda, i promicanje jezika države EGP-a (18) i kulturna politika (19) mogu biti opravdani razlog u općem interesu kojim se opravdava ograničenje slobode pružanja usluga. Stoga države EGP-a kao uvjet za dobivanje potpore mogu, među ostalim, zahtijevati da se film proizvede na određenom jeziku ako se utvrdi da je taj zahtjev nužan i primjeren radi ostvarivanja kulturnog cilja u audiovizualnom sektoru kojim se pridonosi i slobodi izražavanja različitih društvenih, religijskih, filozofskih ili jezičnih sastavnica određene regije. Činjenica da takav kriterij u praksi može predstavljati pogodnost poduzećima za filmsku produkciju koja rade na jeziku obuhvaćenom tim kriterijem svojstvena je cilju koji se nastoji postići (20).

            4.3.   OBVEZE POTROŠNJE PO TERITORIJALNOM NAČELU

                  25.

                  Otkad je Europska komisija počela pregledavati programe potpore filmskoj industriji, posebna se pozornost posvećuje obvezama potrošnje određenog dijela proračuna za filmsku produkciju na određenom području (tzv. „obveze potrošnje po teritorijalnom načelu”) koje tijela nadležna za dodjelu potpora nameću filmskim producentima. Komunikacijom o kinematografiji iz 2001. i Smjernicama Tijela iz 2008. omogućeno je državama EGP-a da zahtijevaju da se do 80 % cjelokupnog proračuna za film mora potrošiti na njihovu području. Programi kojima se određuje iznos potpore kao postotak rashoda za produkcijske djelatnosti ostvarene u državi EGP-a koja potporu dodjeljuje zamišljeni su upravo na način da privuku što je moguće veći dio produkcijske djelatnosti u državu EGP-a koja dodjeljuje potporu i svojstveno im je načelo teritorijalizacije potrošnje. U trenutačnim Smjernicama treba uzeti u obzir različite vrste potpora koje postoje u praksi.

                  26.

                  Obveze potrošnje po teritorijalnom načelu predstavljaju ograničenje unutarnjeg tržišta za audiovizualnu produkciju. Stoga je Komisija naručila vanjsku studiju, dovršenu 2008., o uvjetima teritorijalnosti nametnutima audiovizualnoj produkciji (21). Kako se navodi u produljenju primjene Komunikacije o kinematografiji iz 2009., studija općenito nije omogućila donošenje konačnih zaključaka: u njoj nije utvrđeno jesu li pozitivni učinci uvjeta teritorijalnosti veći od njihovih negativnih učinaka.

                  27.

                  Studijom je ipak utvrđeno da su troškovi filmske produkcije viši u onim državama koje primjenjuju uvjete teritorijalnosti od onih u kojima se ti uvjeti ne primjenjuju. Isto tako je utvrđeno da uvjeti teritorijalnosti koprodukcijama mogu stvoriti prepreke i smanjiti im učinkovitost. Sveukupno gledajući, u studiji je utvrđeno da restriktivnije obveze potrošnje po teritorijalnom načelu ne daju dovoljno pozitivnih učinaka da bi se opravdalo zadržavanje sadašnje razine ograničenja. U studiji nije dokazana ni nužnost tih uvjeta s obzirom na postavljene ciljeve.

                  28.

                  Nacionalna mjera kojom se sprječava ostvarenje temeljnih sloboda koje se jamče Sporazumom o EGP-u može biti prihvatljiva samo ako ispunjuje nekoliko uvjeta: njome se mora ostvarivati opravdani razlog u općem interesu, mora biti prikladna za ostvarivanje cilja koji se njome želi ostvariti i ne smije prelaziti okvire onoga što je potrebno za postizanje tog cilja (22). Posebnosti filmske industrije, posebno iznimna mobilnost produkcija i promicanje kulturne raznolikosti te nacionalne kulture i jezika, mogu biti opravdani razlog u općem interesu kojim se mogu opravdati ograničenja ostvarenja temeljnih sloboda. Prema tome, Tijelo i dalje potvrđuje da takvi uvjeti mogu u određenom opsegu biti potrebni kako bi se održala kritična masa infrastrukture potrebne za filmsku produkciju u državi EGP-a ili regiji koja dodjeljuje potporu.

                  29.

                  Gotovo nijedna država EGP-a ne nameće obveze potrošnje po teritorijalnom načelu do gornje granice od 80 % ukupnog proračuna produkcije dopuštene Komunikacijom iz 2001. i Smjernicama Tijela iz 2008. Nekoliko država EGP-a u svojim programima uopće ne predviđa obvezu potrošnje po teritorijalnom načelu. Mnogi regionalni programi povezani su s iznosom potpora i u njima se zahtijeva da se 100 % ili 150 % tog iznosa mora ili treba potrošiti u državi EGP-a koja je potpore odobrila, ali pritom nije određeno podrijetlo podugovorenih usluga ili podrijetlo roba korištenih u produkciji. U okviru nekih programa producent koji dobiva potporu može potrošiti najmanje 20 % proračuna za filmsku produkciju izvan te države EGP-a. Određene države EGP-a potpore za filmsku produkciju određuju samo kao postotak lokalne potrošnje.

                  30.

                  Iznos troškova koji podliježe obvezama potrošnje po teritorijalnom načelu trebao bi najmanje biti razmjeran stvarnim financijskim obvezama države EGP-a, a ne cjelokupnom proračunu za produkciju. To nije nužno bio slučaj s kriterijem teritorijalnosti u Komunikaciji iz 2001. (23) ili Smjernicama Tijela iz 2008.

                  31.

                  U osnovi države EGP-a pri dodjeli potpora za filmsku produkcije upotrebljavaju dva različita mehanizma potpora:

                              potpore koje se dodjeljuju – npr. odabirom žirija – kao izravna bespovratna sredstva, određena primjerice kao postotak proračuna za produkciju, i

                              potpore koje se dodjeljuju i određuju kao dio troškova produkcije u državi EGP-a koja dodjeljuje potpore (npr. kao porezna olakšica).

                  32.

                  Stavkom 48. utvrđuju se ograničenja za sve mehanizme unutar kojih Tijelo može prihvatiti da države EGP-a primjenjuju obveze potrošnje po teritorijalnom načelu koje bi s obzirom na kulturni cilj mogle biti potrebne i razmjerne.

                  33.

                  Kada se potpore dodjeljuju u obliku bespovratnih sredstava, najviša obveza potrošnje po teritorijalnom načelu trebala bi iznositi maksimalno 160 % iznosa potpora. To odgovara prijašnjem pravilu „80 % proračuna za produkciju” kada intenzitet potpore dosegne opći maksimalni iznos iz stavka 51. podstavka 2., koji iznosi 50 % proračuna za produkciju (24).

                  34.

                  Kada se potpore dodjeljuju kao postotak troškova produkcije u državi EGP-a koja dodjeljuje potpore, potiče se veća potrošnja u toj državi EGP-a kako bi se dobile veće potpore. Ograničavanje prihvatljive produkcijske djelatnosti na one djelatnosti koje se obavljaju u državi EGP-a koja dodjeljuje potpore teritorijalno je ograničenje. Prema tome, kako bi se odredilo ograničenje usporedivo s ograničenjima za bespovratna sredstva, troškovi koji podliježu obvezi potrošnje po teritorijalnom načelu ograničeni su na 80 % proračuna za produkciju.

                  35.

                  Osim toga, bilo koji program u okviru obaju mehanizama može sadržavati kriterij prihvatljivosti za potpore kojim se određuje najniži opseg produkcijske djelatnosti na području države EGP-a koja dodjeljuje potpore. Taj opseg ne smije biti veći od 50 % proračuna za produkciju.

                  36.

                  U svakom slučaju, države EGP-a nisu obvezne uvesti obvezu potrošnje po teritorijalnom načelu.

            4.4.   NATJECANJE ZA PRIVLAČENJE VELIKIH MEĐUNARODNIH PRODUKCIJA

                  37.

                  Od 2001. više država EGP-a uvelo je programe potpore namijenjene privlačenju visokoproračunskih produkcija u Europu kojima se konkurira lokacijama i objektima po cijelom svijetu, među ostalim u Sjedinjenim Državama, Kanadi, Novom Zelandu ili Australiji. Sudionici u javnim savjetovanjima koja su prethodila novoj Komunikaciji Komisije suglasni su da su te produkcije potrebne kako bi se održala visokokvalitetna audiovizualna infrastruktura, pridonijelo korištenju vrhunskih studijskih kapaciteta, opreme i ljudi te pridonijelo transferu tehnologije, stručnog znanja i iskustva. Djelomičnom upotrebom infrastrukture za potrebe stranih produkcija pridonosi se i izgradnji kapaciteta za realizaciju vrhunskih visokoproračunskih europskih produkcija.

                  38.

                  Strane produkcije mogle bi imati trajan utjecaj na europski audiovizualni sektor zato što u velikoj mjeri upotrebljavaju lokalnu infrastrukturu i angažiraju lokalne glumce. To općenito može pozitivno utjecati na nacionalni audiovizualni sektor. Potrebno je naglasiti i da su mnogi filmovi za koje se vjeruje da su veliki projekti iz trećih zemalja zapravo koprodukcije u kojima su angažirani i europski producenti. Te subvencije stoga pridonose i promicanju europskih audiovizualnih djela i održavanju kapaciteta za nacionalne produkcije.

                  39.

                  Tijelo zato smatra da takve potpore u načelu mogu biti spojive s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u kao potpore za promicanje kulture pod istim uvjetima kao i potpore europskoj produkciji. Budući da iznosi potpora velikim međunarodnim produkcijama mogu biti vrlo visoki, Tijelo će pratiti daljnji razvoj te vrste potpora kako bi osiguralo da se tržišno natjecanje odvija prvenstveno na temelju kvalitete i cijene, a ne na temelju državnih potpora.

            4.5.   PREKOGRANIČNE PRODUKCIJE

                  40.

                  Malo se europskih filmova distribuira izvan područja na kojima su producirani. Veća je vjerojatnost da će se europski film distribuirati u više država EGP-a ako je riječ o koprodukcijama u kojima sudjeluju producenti iz više država. S obzirom na važnost suradnje producenata iz različitih država EGP-a u produkciji europskih djela koja se prikazuju u više država EGP-a, Tijelo smatra da je viši intenzitet potpore opravdan za prekogranične koprodukcije koje financiraju najmanje dvije države EGP-a i u kojima sudjeluju producenti iz najmanje dviju država EGP-a.

            4.6.   FILMSKA BAŠTINA

                  41.

                  Tijelo smatra da filmove treba sakupljati, čuvati i učiniti ih dostupnima budućim naraštajima za kulturne i obrazovne svrhe. Zaključcima o europskoj filmskoj baštini od 18. studenoga 2010. (25) Vijeće za obrazovanje, mladež, kulturu i sport poziva države članice da osiguraju da se filmovi koji su dobili državnu potporu pohrane u ustanovi zaduženoj za filmsku baštinu (26), po mogućnosti s povezanim materijalima i odgovarajućim pravima o zaštiti te kulturnoj i nekomercijalnoj upotrebi filmova i filmskog materijala.

                  42.

                  Neke su države članice EU-a uvele praksu isplate posljednjeg obroka potpore tek nakon što ustanova za filmsku baštinu potvrdi pohranu filma koji je dobio potporu. Ta se praksa pokazala učinkovitim instrumentom provedbe ugovorne obveze o pohrani.

                  43.

                  Neke su države članice EU-a u ugovore o dodjeli potpore uvele i odredbe kojima se, nakon utvrđenog roka i pod uvjetom da se time ne ometa uobičajena upotreba filma, ustanovama za filmsku baštinu omogućuje upotreba filmova financiranih javnim sredstvima za određene namjene u okviru zadaća od javnog interesa.

                  44.

                  Tijelo smatra da države EGP-a moraju i poticati producente te im pomoći da pohrane primjerak filma za koji je dodijeljena potpora u ustanovu za filmsku baštinu koju je imenovalo tijelo za dodjelu potpore radi zaštite djela te utvrđene nekomercijalne upotrebe dogovorene s nositeljima prava u skladu s pravima intelektualnog vlasništva, ne dovodeći u pitanje primjerenu naknadu nositeljima prava nakon roka utvrđenog u ugovoru o dodjeli potpore i pod uvjetom da se time ne ometa uobičajena upotreba filma.

            5.   OCJENJIVANJE SPOJIVOSTI POTPORA

                  45.

                  Pri ocjenjivanju potpora za filmove i ostala audiovizualna djela Tijelo obavlja provjeru u skladu s navedenim razmatranjima:

                              —

                              prvo, poštuje li se u okviru programa potpore načelo „opće zakonitosti”, tj. Tijelo mora provjeriti da program ne sadržava klauzule koji bi bile suprotne odredbama Sporazuma o EGP-u u područjima koja se ne odnose na državne potpore,

                              —

                              drugo, ispunjuje li program posebne kriterije prihvatljivosti za potpore koji se navode u nastavku.

            5.1.   OPĆA ZAKONITOST

                  46.

                  Tijelo prvo mora provjeriti da se potporama poštuje načelo „opće zakonitosti” te da uvjeti za prihvatljivost i kriteriji dodjele ne sadržavaju klauzule koji bi bile suprotne odredbama Sporazuma o EGP-u u područjima koja se ne odnose na državne potpore. Tijelo mora, među ostalim, osigurati poštovanje načela o zabrani diskriminacije na temelju državljanstva i načela o slobodnom kretanju robe, slobodnom kretanju radnika, slobodi poslovnog nastana, slobodi pružanja usluga i slobodnom kretanju kapitala (članci 4., 8., 28., 31., 36., i 40. Sporazuma o EGP-u). Tijelo ta načela primjenjuje zajedno s primjenom pravila o tržišnom natjecanju kada su odredbe kojima se ta načela povređuju neodvojiva od djelovanja programa.

                  47.

                  U skladu s navedenim načelima, programima potpore ne smije se, na primjer, potpore ograničavati samo na državljane; zahtijevati od korisnika da imaju status nacionalnog poduzeća osnovanog prema nacionalnom trgovačkom pravu (poduzeća osnovana u jednoj državi EGP-a koja djeluju u drugoj državi EGP-a preko trajne podružnice ili zastupništva moraju imati mogućnost dobivanja potpore; osim toga, zahtjev za osnivanje zastupništva treba se primjenjivati samo u slučaju isplate potpore) ili zahtijevati od stranih poduzeća koja pružaju filmske usluge da izbjegavaju odredbe i uvjete iz Direktive 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (27) koji se primjenjuju na njihove upućene radnike.

                  48.

                  S obzirom na specifičnu situaciju europskoga filmskog sektora, programima potpore filmskoj industriji može se:

                              zahtijevati da se do 160 % iznosa potpore dodijeljene za produkciju audiovizualnog djela potroši na području koje potporu dodjeljuje, ili

                              izračunati iznos potpore dodijeljene za produkciju određenoga audiovizualnog djela kao postotak izdataka za produkciju filma u državi EGP-a koja dodjeljuje potporu, što je tipično u slučaju programa potpore u obliku poreznih poticaja.

                  49.

                  Države EGP-a u oba slučaja kao uvjet za dodjelu potpore projektu mogu zahtijevati da se na njihovu području mora obaviti najmanji opseg produkcijske djelatnosti. Međutim taj opseg ne smije biti veći od 50 % ukupnog proračuna za produkciju. Osim toga, uvjet povezanosti s područjem ni u kojem slučaju ne smije biti veći od 80 % ukupnog proračuna za produkciju.

            5.2.   POSEBNI KRITERIJI ZA OCJENJIVANJE NA TEMELJU ČLANKA 61. STAVKA 3. TOČKE (c) SPORAZUMA O EGP-u

                  50.

                  Svrha je potpora za produkciju europskih audiovizualnih djela i očuvanja infrastrukture potrebne za njihovu produkciju i izlaganje oblikovanje europskih kulturnih identiteta i poticanje kulturne raznolikosti. Prema tome, svrha je potpora promicanje kulture. Te potpore mogu biti spojive sa Sporazumom o EGP-u u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u. Poduzeća u sektoru produkcije filmskog i televizijskog programa mogu se koristiti i drugim vrstama potpora koje se dodjeljuju na temelju članka 61. stavka 3. točaka (a) i (c) Sporazuma o EGP-u (npr. regionalne potpore, potpore za MSP-ove, istraživanje i razvoj, osposobljavanje ili zapošljavanje), pri čemu se u slučaju kumulacije potpora mora uzeti u obzir maksimalni intenzitet potpore.

                  51.

                  U slučaju programa potpore za pisanje scenarija, razvoj, produkciju, distribuciju i promicanje audiovizualnih djela obuhvaćenih ovim Smjernicama, Tijelo će ispitati sljedeće kriterije povezane s audiovizualnim djelom koje će dobiti potporu kako bi se ocijenila spojivost programa s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u:

                              1.

                              Potpore su namijenjene kulturnom proizvodu. Kako bi se izbjegle očite pogreške, svaka se država EGP-a učinkovitim postupkom provjere brine da sadržaj produkcije koja dobiva potporu prema njezinim nacionalnim kriterijima bude kulturne prirode: ili odabirom prijedloga za film, koji obavlja primjerice žiri ili osoba kojoj je povjeren postupak odabira ili, ako takav postupak odabira ne postoji, utvrđivanjem popisa kulturnih kriterija prema kojima će se provjeriti svako audiovizualno djelo.

                              2.

                              Intenzitet potpore mora se u načelu ograničiti na 50 % proračuna za filmsku produkciju kako bi se poticale uobičajene komercijalne inicijative. Intenzitet potpore za prekogranične produkcije koje financiraju najmanje dvije države EGP-a, a u njima sudjeluju producenti iz najmanje dviju država EGP-a može iznositi do 60 % proračuna za filmsku produkciju. Ta ograničenja ne primjenjuju se na zahtjevna audiovizualna djela (28) i koprodukcije u kojima sudjeluju zemlje s popisa Odbora za razvojnu pomoć OECD-a (29). Filmovi kojima je jedina izvorna verzija na službenom jeziku jedne od država EGP-a s malim državnim područjem, brojem stanovnika ili jezičnim područjem mogu se u tom kontekstu smatrati zahtjevnim audiovizualnim djelima.

                              3.

                              U načelu ne postoje ograničenja potpora za pisanje scenarija ili razvoju. Međutim, ako se na temelju nastalog scenarija ili projekta snimi film, troškovi pisanja scenarija i razvoja naknadno se uključuju u proračun za filmsku produkciju te uzimaju u obzir pri izračunu maksimalnog intenziteta potpore za audiovizualna djela navedena u prethodnom podstavku 2.

                              4.

                              Za troškove distribucije i promicanja audiovizualnih djela prihvatljivih za potporu produkcije može se odobriti potpora jednakog intenziteta kao i potpora koja je dodijeljena ili bi se mogla dodijeliti za njihovu produkciju.

                              5.

                              Osim za pisanje scenarija, razvoj, distribuciju ili promicanje, nisu dopuštene potpore za posebne produkcijske djelatnosti. U skladu s tim, potpore se ne smiju ograničiti na pojedinačne dijelove produkcijskog lanca. Svaka potpora koja se dodijeli za produkciju posebnog audiovizualnog djela treba sudjelovati u ukupnom proračunu tog djela. Producent mora imati slobodu pri odabiru stavki proračuna koje će se potrošiti u ostalim državama EGP-a. Na taj se način osigurava da se potporama ostvaruje neutralnost učinka poticaja. Namjenskim raspoređivanjem sredstava potpora određenim pojedinačnim stavkama u proračunu za produkciju filma moglo bi se potpore pretvoriti u instrument nacionalne preferencije za sektore koji nude dotične usluge, što je nespojivo sa Sporazumom o EGP-u.

                              6.

                              Prema tome, države EGP-a trebaju poticati producente i pomoći im da pohrane primjerak filma za koji je dodijeljena potpora u ustanovu za filmsku baštinu koju je imenovalo tijelo za dodjelu potpora radi zaštite djela te utvrđene nekomercijalne upotrebe dogovorene s nositeljima prava u skladu s pravima intelektualnog vlasništva, ne dovodeći u pitanje primjerenu naknadu nositeljima prava nakon roka utvrđenog u ugovoru o dodjeli potpore i pod uvjetom da se time ne ometa uobičajena upotreba filma.

                              7.

                              Potpore se dodjeljuju transparentnim postupkom. Države EGP-a dužne su objaviti najmanje sljedeće informacije na jednom web-mjestu ili na jednom web-mjestu na kojem se prikupljaju informacije s drugih web-mjesta: potpuni tekst odobrenog programa potpore i njegove provedbene odredbe, ime korisnika potpore, naziv i prirodu djelatnosti ili projekta za koji je dodijeljena potpora, iznos potpore i intenzitet potpore izražen kao udio u ukupnom proračunu djelatnosti ili projekta za koji je dodijeljena potpora. Nakon donošenja odluke o dodjeli potpore te se informacije moraju objaviti na internetu, čuvati se najmanje deset godina i biti dostupne javnosti bez ograničenja (30).

                  52.

                  Potpore se mogu odobriti i za modernizaciju kinematografa, uključujući njihov prijelaz na digitalno prikazivanje, ako države EGP-a mogu opravdati nužnost, razmjernost i primjerenost takvih potpora. Tijelo će na temelju toga ocijeniti je li program spojiv s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u.

                  53.

                  Pri utvrđivanju poštovanja maksimalnog intenziteta potpore u obzir se uzima ukupan iznos mjera javne potpore država EGP-a djelatnostima ili projektima za koje je potpora dodijeljena, bez obzira na to potječu li sredstva za tu potporu iz lokalnih, regionalnih, nacionalnih ili izvora EU-a. Međutim sredstva koja se dodjeljuju izravno putem programa EU-a (npr. MEDIA) bez sudjelovanja država EGP-a u odlučivanju o dodjeli nisu državna sredstva. Prema tome, pomoć iz programa Unije ne računa se pri utvrđivanju poštovanja gornje granice potpore.

            6.   ODGOVARAJUĆE MJERE

                  54.

                  Tijelo kao odgovarajuće mjere za potrebe članka 62. stavka 1. Sporazuma o EGP-u predlaže da države EGP-a svoje postojeće programe za financiranje filmova usklade s ovim Smjernicama u roku od jedne godine od njezine objave u Dodatku o EGP-u Službenog lista Europske unije. Države EGP-a obvezne su u roku od mjesec dana od objave ovih Smjernica u Dodatku o EGP-u Službenog lista Europske unije Tijelu potvrditi da su suglasne s predloženim odgovarajućim mjerama. U nedostatku ikakvog odgovora Tijelo pretpostavlja da se predmetna država EGP-a ne slaže s predloženim mjerama.

            7.   PRIMJENA

                  55.

                  Tijelo će primjenjivati načela utvrđena ovim Smjernicama od 1. travnja 2014.

                  56.

                  Tijelo primjenjuje ove Smjernice na sve prijavljene mjere potpora za koje je pozvano donijeti odluku nakon 1. travnja 2014., čak i ako su ti projekti prijavljeni prije tog datuma.

                  57.

                  Tijelo će provjeriti spojivost sa Sporazumom o EGP-u svih potpora dodijeljenih bez njegova odobrenja, koje time krše članak 1. stavak 3. dijela I. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda na temelju:

                              (a)

                              ovih Smjernica ako je dio potpore ili cijela potpora dodijeljena nakon objave ovih Smjernica u Dodatku o EGP-u Službenog lista Europske unije;

                              (b)

                              Smjernica Tijela iz 2008. u svim ostalim slučajevima.

         (1)  Ove Smjernice odgovaraju Komunikaciji Europske komisije o državnoj potpori za filmove i ostala audiovizualna djela (SL C 332, 15.11.2013., str. 1.).

         (2)  Države EFTA-e punopravne su članice programa MEDIA.

         (3)  PWC Global Entertainment and Media Outlook 2013.–2017., http://www.pwc.com/gx/en/global-entertainment-media-outlook/segment-insights/filmed-entertainment.jhtml

         (4)  Studija konzultantske kuće KEA European Affairs, Multiteritorijalno licenciranje audiovizualnih djela u Europskoj uniji, Konačno izvješće izrađeno za Europsku komisiju, GU za informacijsko društvo i medije, listopad 2010., str. 21., http://www.keanet.eu/docs/mtl%20-%20full%20report%20en.pdf

         (5)  Norveška: odluke br. 32/02/COL od 20. veljače 2002., br. 169/02/COL od 18. rujna 2002., br. 186/03/COL od 29. listopada 2003., br. 179/05/COL od 15. srpnja 2005., br. 342/06/COL od 14. studenoga 2006., br. 430/08/COL od 2. srpnja 2008., br. 774/08/COL od 10. prosinca 2008., br. 289/09/COL od 1. srpnja 2009. i Odluka br. 180/09/COL od 31. ožujka 2009.; Island: odluke br. 114/99/COL od 4. lipnja 1999., br. 380/00/COL od 18. prosinca 2000., br. 390/06/COL od 13. prosinca 2006., br. 255/09/COL od 10. lipnja 2009. i br. 262/12/COL od 4. srpnja 2012.; Lihtenštajn: odluke br. 192/00/COL od 27. rujna 2000., br. 267/06/COL od 20. rujna 2006. i br. 395/11/COL od 14. prosinca 2011.

         (6)  Kneževina Lihtenštajn, međutim, nije potpisnica Unescove Konvencije o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja.

         (7)  Komunikacija Komisije Vijeću, Europskom parlamentu, Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o određenim pravnim aspektima u vezi s kinematografskim i ostalim audiovizualnim djelima, SL C 43, 16.2.2002., str. 6.

         (8)  SL C 123, 30.4.2004., str. 1.

         (9)  SL C 134, 16.6.2007., str. 5.

         (10)  SL C 31, 7.2.2009., str. 1.

         (11)  Ažurirana verzija Smjernica o državnim potporama objavljena je na internetskim stranicama Tijela na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. U dijelu VII. Smjernica o državnim potporama utvrđena su pravila specifična za sektor o državnim potporama za kinematografska i ostala audiovizualna djela (SL L 105, 21.4.2011., str. 32. i Dodatak o EGP-u br. 23, 21.4.2011., str. 1.).

         (12)  Osobito presuda Suda od 10. ožujka 2005. u predmetu Laboratoires Fournier (C-39/04), ECR 2005 I-2057.

         (13)  Uredba Komisije (EZ) br. 1998/2006 od 15. prosinca 2006. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora na de minimis potpore (SL L 379, 28.12.2006., str. 5.), uključena kao točka 1.e u Prilog XV. Sporazumu o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora br. 29/2007 (SL L 209, 9.8.2007., str. 52. i Dodatak o EGP-u br. 38, 9.8.2007., str. 34.), stupila na snagu 28. travnja 2007. Ta je Uredba zamijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 1407/2013 оd 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.). Uredba će se uključiti u Sporazum o EGP-u.

         (14)  Ne treba ih miješati s tradicionalnim medijskim franšizama, nastavcima ili prilagodbama na više platformi.

         (15)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (Uredba o općem skupnom izuzeću) (SL L 214, 9.8.2008., str. 3.) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2013 od 29. studenoga 2013. u vezi s razdobljem njezine primjene (SL L 320, 30.11.2013. str. 22.), uključena kao točka 1.j u Prilog XV. Sporazumu o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora br. 29/2014 (još nije objavljena u SL-u ili Dodatku o EGP-u), stupila na snagu 15. veljače 2014.

         (16)  U članku 4. stavku 4. Konvencije navodi se: „Kulturne aktivnosti, proizvodi i usluge odnose se na one aktivnosti, proizvode i usluge koje u vremenu u kojem se smatraju specifičnim svojstvom, korištenjem ili svrhom utjelovljuju ili prenose kulturne izričaje bez obzira na komercijalnu vrijednost koju mogu imati Kulturne aktivnosti mogu biti same sebi cilj ili mogu pridonositi proizvodnji kulturnih proizvoda i usluga.”

         (17)  Presuda Suda od 5. ožujka 2009., UTECA, predmet C-222/07, stavci 27.–33.

         (18)  Presuda Suda od 13. prosinca 2007., United Pan-Europe Communications Belgium, predmet C250/06, stavak 43.

         (19)  Presuda Suda od 28. listopada 1999., ARD, predmet C-6/98, stavak 50.

         (20)  Presuda Suda od 5. ožujka 2009., UTECA, predmet C-222/07, stavci 34., 36.

         (21)  Studija iz 2008. o gospodarskom i kulturnom utjecaju odredbi o teritorijalizaciji, osobito na koprodukcije, u programima za dodjelu državnih potpora za filmske i audiovizualne produkcije, http://ec.europa.eu/avpolicy/docs/library/studies/territ/final_rep.pdf.

         (22)  Presuda UTECA, predmet C-222/07, §25.

         (23)  Na primjer: producent proizvodi film kojem je proračun 10 milijuna EUR i podnosi zahtjev za potporu u okviru programa kojim se nudi najviše 1 milijun EUR po filmu. Nerazmjerno je taj film isključiti iz programa uz obrazloženje da producent ne namjerava potrošiti najmanje 8 milijuna EUR iz proračuna za produkciju na području za koje se potpora dodjeljuje.

         (24)  Na primjer: producent proizvodi film kojem je proračun 10 milijuna EUR i podnosi zahtjev za potporu u okviru programa kojim se nudi najviše 1 milijun EUR po filmu. Od producenta se može očekivati da u području za koje se potpora dodjeljuje potroši samo 1,6 milijuna EUR proračuna za produkciju. Međutim, ako proračun za produkciju filma iznosi 2 milijuna EUR i film dobije maksimalni iznos potpore, producent bi bio suočen s obvezom potrošnje po teritorijalnom načelu koja odgovara iznosu 80 % proračuna za produkciju.

         (25)  SL C 324, 1.12.2010., str. 1.

         (26)  Ustanove za filmsku baštinu imenuju države članice, a svrha im je prikupljati i čuvati filmsku baštinu te je učiniti dostupnom za kulturne i obrazovne svrhe.

         (27)  Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1.), uključena kao točka 30. u Prilog XVIII. Sporazumu o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora br. 37/98 (SL L 310, 19.11.1998., str. 25. i Dodatak o EGP-u br. 48, 19.11.1998., str. 260.), stupila na snagu 1. svibnja 1998.

         (28)  Primjerice, kratki filmovi, prvi i drugi film režisera, dokumentarni filmovi, niskoproračunski filmovi i druga komercijalno zahtjevna djela. Prema načelu supsidijarnosti, zadaća je svake države EGP-a da utvrdi definiciju zahtjevnog filma u skladu s nacionalnim parametrima.

         (29)  Na popisu Odbora za razvojnu pomoć nalaze se sve zemlje i područja prihvatljiva za primanje službene razvojne pomoći. To su zemlje s niskim i srednjim dohotkom izračunanim na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND) po glavi stanovnika prema objavi Svjetske banke, uz iznimku zemalja skupine G8, država članica EU-a i država s potvrđenim datumom pristupanja EU-u. Na popisu se nalaze i sve najnerazvijenije zemlje prema definiciji Ujedinjenih naroda. Vidjeti: http://www.oecd.org/document/45/0,3746,en_2649_34447_2093101_1_1_1_1,00.html. Naglašava se da su samo Norveška i Island članice Odbora za razvojnu pomoć (DAC) i stoga slijede Smjernice i referentne dokumente DAC-a pri oblikovanju nacionalnih razvojnih politika suradnje.

         (30)  Te informacije, dostupne u nevlasničkom formatu, potrebno je redovito ažurirati (primjerice svakih šest mjeseci).


title: 2006/788/EZ: Odluka Vijeća od 7. studenoga 2006. o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama o privremenoj primjeni Protokola o ribolovnim mogućnostima i financijskom doprinosu koji je predviđen Sporazumom između Europske zajednice i Gabonske Republike o ribolovu u obalnim vodama Gabona za razdoblje od 3. prosinca 2005. do 2. prosinca 2011.

text:
               04/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               61

         32006D0788

               L 319/15

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               02.12.2011.

         ODLUKA VIJEĆA
   od 7. studenoga 2006.
   o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama o privremenoj primjeni Protokola o ribolovnim mogućnostima i financijskom doprinosu koji je predviđen Sporazumom između Europske zajednice i Gabonske Republike o ribolovu u obalnim vodama Gabona za razdoblje od 3. prosinca 2005. do 2. prosinca 2011.
   (2006/788/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37. u vezi s člankom 300. stavkom 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Zajednica i Gabonska Republika ispregovarale su i parafirale Sporazum o partnerstvu u ribarstvu kojim se osiguravaju ribolovne mogućnosti ribarima Zajednice u vodama pod suverenitetom Gabonske Republike.

               (2)

               U interesu je Zajednice da odobri taj Sporazum.

               (3)

               Potrebno je jamčiti trajanje ribolovnih aktivnosti od dana isteka prethodnog Protokola (1) do dana stupanja na snagu Protokola o ribolovnim mogućnostima i financijskom doprinosu koji je predviđen tim Sporazumom.

               (4)

               Potrebno je odrediti način dodjele ribolovnih mogućnosti među državama članicama,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovime se u ime Zajednice odobrava Sporazum u obliku razmjene pisama o privremenoj primjeni Protokola o ribolovnim mogućnostima i financijskom doprinosu koji je predviđen Sporazumom između Europske zajednice i Gabonske Republike o ribarstvu u obalnim vodama Gabona u razdoblju od 3. prosinca 2005. do 2. prosinca 2011.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Sporazum se privremeno primjenjuje od 3. prosinca 2005.
   Članak 3.
   Ribolovne mogućnosti predviđene u Protokolu uz Sporazum raspoređuju se među državama članicama kako slijedi:

               Vrsta ribolova

               Vrsta plovila

               Država članica

               Povlastice ili kvote

               Tunolov

               brod za tunolov plutajućim parangalima

               Španjolska

               13

               Portugal

               3

               Tunolov

               tunolovac hladnjača

               Španjolska

               12

               Francuska

               12

         Ako zahtjevi za povlastice iz tih država članica ne iscrpe sve ribolovne mogućnosti koje su predviđene Protokolom, Komisija može uzeti u obzir zahtjeve za povlastice iz bilo koje druge države članice.
   Članak 4.
   Države članice čija plovila obavljaju ribolov u skladu s ovim Sporazumom obavješćuju Komisiju o količinama svakog ribljeg stoka ulovljenog u gabonskom ribolovnom pojasu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 500/2001 od 14. ožujka 2001. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2847/93 o nadzoru ulova s ribarskih plovila Zajednice u vodama trećih zemalja i na otvorenim morima (2).
   Članak 5.
   Ovim se predsjednik Vijeća ovlašćuje da odredi osobe opunomoćene za potpisivanje Sporazuma u obliku razmjene pisama kako bi isti bio obvezujući za Zajednicu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. studenoga 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  Odobreno Uredbom Vijeća (EZ) br. 580/2002 od 25. ožujka 2002. (SL L 89, 5.4.2002., str. 3.).

      (2)  SL L 73, 15.3.2001., str. 8.


title: 2013/482/EU: Odluka Vijeća od 30. rujna 2013. o stajalištu koje treba zauzeti Europska unija u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s člankom 11. Sporazuma između Europske unije i Republike Moldove o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora

text:
               5.10.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 263/1

         ODLUKA VIJEĆA
   od 30. rujna 2013.
   o stajalištu koje treba zauzeti Europska unija u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s člankom 11. Sporazuma između Europske unije i Republike Moldove o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora
   (2013/482/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Sporazum između Europske unije i Republike Moldove o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1) („Sporazum”) stupio je na snagu 1. travnja 2013.

               (2)

               Člankom 11. Sporazuma osniva se Zajednički odbor koji osigurava, inter alia, uredno funkcioniranje Sporazuma.

               (3)

               Na temelju članka 11. stavka 2. Sporazuma, Zajednički odbor utvrđuje svoj Poslovnik.

               (4)

               Stajalište Unije u Zajedničkom odboru, u pogledu donošenja Poslovnika Zajedničkog odbora, trebalo bi se temeljiti na priloženom nacrtu Odluke,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Stajalište koje Unija treba zauzeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s člankom 11. Sporazuma između Europske unije i Republike Moldove o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora, temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora, priloženom ovoj Odluci.
   Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru mogu prihvatiti manje tehničke ispravke nacrta Odluke bez daljnje odluke Vijeća.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 30. rujna 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  SL L 10, 15.1.2013., str. 3.

      NACRT
      ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA
      od …
      o donošenju njegovog Poslovnika
      ZAJEDNIČKI ODBOR,
      uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Republike Moldove o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, a posebno njegov članak 11.,
      budući da je Sporazum stupio na snagu 1. travnja 2013.;
      DONIJELO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Voditelji delegacija
      1.   Europska unija i Republika Moldova („stranke”) imenuju svaka svog voditelja delegacije koji je kontakt osoba za sva pitanja u svezi s Odborom.
      2.   Svaki voditelj delegacije može delegirati sve ili neke od poslova voditelja delegacije imenovanom zamjeniku, u kojem se slučaju sva upućivanja na voditelja delegacije u daljnjem tekstu jednako primjenjuju na imenovanog zamjenika.
      Članak 2.
      Predsjedatelj
      1.   Dužnost predsjedatelja Odbora naizmjenično obnašaju voditelji delegacija svake od stranaka za razdoblje od jedne kalendarske godine.
      2.   Predsjedatelj je odgovoran za administrativne poslove Odbora.
      Članak 3.
      Sastanci
      1.   U suglasnosti s drugim voditeljem delegacije, predsjedatelj određuje vrijeme i mjesto sastanaka, a u slučaju sastanaka koji se održavaju uz pomoć elektroničkih sredstava, i njihove tehničke pojedinosti. Pri dogovaranju vremena i mjesta sastanka, predsjedatelj i drugi voditelj delegacije poštuju obvezu održavanja sastanka u roku od 90 dana.
      2.   Ako se obje stranke s time suglase, sastancima Zajedničkog odbora mogu nazočiti stručnjaci koji mogu pružiti zatražene posebne informacije.
      3.   Ako nije drugačije zajedničkidogovoreno, sastanci Odbora nisu javni.
      Članak 4.
      Korespondencija
      1.   Sva korespondencija upućena ili namijenjena Odboru šalje se predsjedatelju Odbora. Predsjedatelj šalje po jedan primjerak sve korespondencije koja se odnosi na Odbor drugom voditelju delegacije, šefu Misije Moldove u Bruxellesu i šefu delegacije EU-a u Kišinjevu.
      2.   Korespondencija između predsjedatelja i drugog voditelja delegacije može se odvijati pisanim putem u bilo kojem obliku, uključujući i elektroničkom poštom.
      Članak 5.
      Dnevni red sastanaka
      1.   Predsjedatelj sastavlja prijedlog dnevnog reda prije sastanka. Prijedlog dnevnog reda šalje se drugom voditelju delegacije najkasnije 20 radnih dana prije početka sastanka. Prijedlog dnevnog rada kojeg predsjedatelj prosljeđuje uključuje svaku točku obuhvaćenu člankom 11. stavka 3. Sporazuma, po izboru predsjedatelja.
      2.   Voditelji delegacija mogu zahtijevati raspravu o dodatnim točkama obuhvaćenim člankom 11. stavkom 3. najmanje 10 radnih dana prije početka sastanka, koje predsjedatelj mora uvrstiti u prijedlog dnevnog reda.
      3.   Predsjedatelj prosljeđuje konačni prijedlog dnevnog reda drugom voditelju delegacije najmanje pet radnih dana prije početka sastanka.
      4.   Dnevni red suglasno usvajaju predsjedatelj i drugi voditelj delegacije na početku svakog sastanka. Ako se predsjedatelj i voditelj delegacije suglase, uz točke predviđene prijedlogom dnevnog reda, u dnevni se red mogu uvrstiti i druge točke.
      Članak 6.
      Usvajanje instrumenata
      1.   Odluke Odbora u smislu članka 11. stavka 2. Sporazuma upućuju se strankama, a potpisuju ih predsjedatelj i drugi voditelj delegacije.
      2.   Svaka stranka može odlučiti objaviti bilo koju od odluka koje je donio Odbor.
      Članak 7.
      Pismeni postupak
      1.   Odluka Odbora može se donijeti u pismenom postupku ako se predsjedatelj i drugi voditelj delegacije tako dogovore.
      2.   Voditelj delegacije koji predlaže primjenu pismenog postupka dostavlja prijedlog odluke drugom voditelju delegacije. Drugi voditelj delegacije odgovara, navodeći prihvaća li ili ne prihvaća prijedlog, predlaže li izmjene ili zahtijeva dodatno vrijeme za razmatranje. Ako se prijedlog usvoji, finalizira se u skladu s člankom 6. stavkom 1.
      Članak 8.
      Zapisnik
      1.   Predsjedatelj sastavlja nacrt zapisnika svakog sastanka i dostavlja ga drugom voditelju delegacije u roku od 20 radnih dana nakon sastanka. U nacrtu zapisnika navode se preporuke, a mogu se zabilježiti i svi drugi doneseni zaključci. Drugi voditelj delegacije izražava suglasnost s prijedlogom ili podnosi prijedlog izmjena. Kad se postigne sporazum o nacrtu zapisnika, dva izvornika potpisuju predsjedatelj i drugi voditelj delegacije. Jedan izvornik zapisnika pohranjuje se kod predsjedatelja, a drugi kod drugog voditelja delegacije.
      2.   U slučaju da se do sazivanja sljedećeg sastanka ne postigne sporazum o zapisniku, u zapisnik se unosi nacrt kojeg je sastavio predsjedatelj kojemu se prilaže prijedlog izmjena koji je podnio drugi voditelj delegacije.
      Članak 9.
      Troškovi
      Svaka stranka snosi vlastite troškove nastale u vezi sa sudjelovanjem na sastancima Odbora.
      Članak 10.
      Povjerljivost
      Vijećanja Odbora povjerljive su naravi.


title: Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 93/16/COL od 11. svibnja 2016. Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je prilagođena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu [2017/608]

text:
               30.3.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 84/7

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e
   br. 93/16/COL
   od 11. svibnja 2016.
   Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je prilagođena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu [2017/608]
   NADZORNO TIJELO EFTA-e (1),
   uzimajući u obzir akt iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u, Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge
       (2) (dalje u tekstu Okvirna direktiva), kako je prilagođena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu, a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Preporuku Tijela od 5. studenoga 2008. o mjerodavnim tržištima u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji (3) (dalje u tekstu Preporuka Tijela iz 2008.) i Smjernice Tijela za analizu tržišta i procjenu znatne tržišne snage, (4)

   budući da:

               (1)

               Dana 9. listopada 2014. Europska komisija (dalje u tekstu Komisija) izdala je Preporuku 2014/710/EU (5) o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Okvirnom direktivom.

               (2)

               Početna točka za reviziju Preporuke Tijela o mjerodavnim tržištima je Preporuka 2014/710/EU. Tijelo je u postupku revizije odabralo pristup prema kojem bi se usporedba tržišnih kretanja trebala provesti u odnosu na neku referentnu vrijednost EGP-a, a ne samo s obzirom na stanje na tržištu unutar pojedinačnih država EFTA-e.

               (3)

               Na temelju tržišnih kretanja u državama EFTA-a čini se da u načelu funkcioniranje tržišta elektroničkih komunikacija u trima državama EFTA-e vjerojatno neće znatnije odstupati (nego što je to slučaj u pojedinačnim državama članicama EU-a) od funkcioniranja prosječnog tržišta u Europskoj uniji ili u cijelom EGP-u.

               (4)

               Cilj je Sporazuma o EGP-u osnivanje dinamičnog i ujednačenog Europskoga gospodarskog prostora utemeljenog na zajedničkim pravilima i jednakim uvjetima tržišnog natjecanja (6). S obzirom na taj cilj i prethodno navedene razloge Tijelo donosi Preporuku usklađenu s Preporukom 2014/710/EU kako bi osiguralo jedinstvenu primjenu zajedničkog regulatornog okvira i pravnu sigurnost dionicima unutar tržištâ elektroničkih komunikacija u EGP-u.

               (5)

               Okvirnom direktivom uspostavljen je zakonodavni okvir za sektor elektroničkih komunikacija kojim se, među ostalim, nastoji odgovoriti na trend konvergencije obuhvaćanjem svih elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga unutar njezina područja primjene. Cilj je Okvirne direktive, među ostalim, postupno ublažiti prethodnu (ex ante) regulaciju specifičnu za to područje u skladu s razvojem tržišnog natjecanja kako bi se u konačnici na elektroničke komunikacije primjenjivalo isključivo pravo tržišnog natjecanja.

               (6)

               Člankom 15. Okvirne direktive predviđa se da Tijelo poslije javnog savjetovanja i savjetovanja s državnim regulatornim tijelima država EFTA-e donese preporuku o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga.

               (7)

               U skladu s tim ciljem svrha je ove Preporuke utvrditi ona tržišta proizvoda i usluga na kojima prethodna (ex ante) regulacija može biti opravdana u skladu s člankom 15. stavkom 1. Okvirne direktive. Krajnji je cilj prethodne (ex ante) regulatorne intervencije ostvariti koristi za krajnje korisnike postizanjem učinkovita i održiva tržišnog natjecanja na maloprodajnim tržištima. Državna regulatorna tijela vjerojatno će maloprodajna tržišta postupno početi smatrati konkurentnima čak i ako veleprodajna tržišta ne budu regulirana, posebno uzimajući u obzir očekivani napredak u području inovacija i tržišnog natjecanja.

               (8)

               Definicija mjerodavnog tržišta može se s vremenom promijeniti jer bi se značajke proizvoda i usluga mogle razvijati te bi se mogle promijeniti mogućnosti za ponudu i potražnju. Budući da je Preporuka Tijela iz 2008. na snazi više od 7 godina, sada bi je trebalo revidirati u skladu s promjenama koje su nastale na tržištu od njezina donošenja. Stoga se ovom Preporukom zamjenjuje Preporuka Tijela iz 2008. i državnim regulatornim tijelima daju smjernice za buduće analize tržišta.

               (9)

               U članku 15. stavku 1. Okvirne direktive propisano je da Tijelo mora odrediti ona tržišta proizvoda i usluga u okviru sektora elektroničkih komunikacija čije značajke mogu biti takve prirode da opravdaju uvođenje regulatornih obveza u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja. Načela prava tržišnog natjecanja stoga se u ovoj Preporuci primjenjuju za definiciju tržišta proizvoda u sektoru elektroničkih komunikacija.

               (10)

               U skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive državna regulatorna tijela definiraju, u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja i uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir ovu Preporuku, mjerodavna tržišta koja odgovaraju nacionalnim uvjetima, posebno relevantna geografska tržišta na svojem državnom području.

               (11)

               U skladu s člankom 16. stavkom 3. Okvirne direktive, prethodne (ex ante) regulatorne obveze uvode se samo na tržištima na kojima ne postoji učinkovito tržišno natjecanje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 27. te direktive, to su tržišta na kojima postoji jedno ili više poduzeća sa značajnom tržišnom snagom i gdje raspoloživi pravni lijekovi u nacionalnom pravu ili pravu tržišnog natjecanja EGP-a nisu dovoljni za rješavanje problema. Nadalje, analiza učinkovita tržišnog natjecanja trebala bi uključivati analizu o tome razvija li se tržište u smjeru tržišnog natjecanja, odnosno je li izostanak učinkovitog natjecanja trajan.

               (12)

               Analiza odgovarajućih maloprodajnih tržišta početna je točka za utvrđivanje veleprodajnih tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji i za Tijelo i za državna regulatorna tijela. Analiza maloprodajnog tržišta provodi se uzimajući u obzir zamjenjivost na strani potražnje i, ako je primjenjivo, na strani ponude u određenom vremenskom okviru u budućnosti. Prilikom definicije mjerodavnih tržišta u skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive, državna regulatorna tijela trebala bi utvrditi geografsko područje u kojem su uvjeti tržišnog natjecanja slični ili dovoljno homogeni i koje se može razlikovati od susjednih područja u kojima su prevladavajući uvjeti tržišnog natjecanja bitno drukčiji, posebno uzimajući u obzir pitanje djeluje li potencijalni operator sa značajnom tržišnom snagom ujednačeno na cijelom području mreže ili se suočava s toliko drukčijim uvjetima tržišnog natjecanja da su njegove aktivnosti u nekim područjima ograničene dok u drugima nisu.

               (13)

               Potrebno je procijeniti teže li maloprodajna tržišta razvoju učinkovita tržišnog natjecanja u budućnosti bez regulacije utemeljene na utvrđivanju značajne tržišne snage. S druge strane, u analizi bi se također trebali uzeti u obzir učinci drugih vrsta regulacije koje se primjenjuju na mjerodavna maloprodajna i povezana veleprodajna tržišta u odgovarajućem razdoblju.

               (14)

               Prilikom provedbe analize tržišta u skladu s člankom 16. Okvirne direktive procjenu tržišta potrebno je napraviti iz perspektive u budućnosti, počevši od postojećih uvjeta na tržištu. Uzimajući u obzir očekivane ili predvidljive promjene na tržištu (7), analizom bi se trebalo procijeniti razvija li se tržište u smjeru tržišnog natjecanja, odnosno je li izostanak učinkovitog natjecanja trajan.

               (15)

               Ako se predmetno maloprodajno tržište uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije ne razvija u smjeru tržišnog natjecanja, potrebno je procijeniti odgovarajuća veleprodajna tržišta podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s člankom 16. Okvirne direktive. Prilikom analize granica i tržišne snage na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima kako bi se utvrdilo postoji li na tim tržištima učinkovito tržišno natjecanje potrebno je uzeti u obzir postojanje izravnih i neizravnih prepreka tržišnom natjecanju, bez obzira na to jesu li prepreke posljedica elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga ili drugih vrsta usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjih korisnika (8). S druge strane, ako se predmetno maloprodajno tržište uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima razvija u smjeru učinkovitog tržišnog natjecanja, državno regulatorno tijelo trebalo bi zaključiti da regulacija na veleprodajnoj razini više nije potrebna. U tom slučaju potrebno je procijeniti odgovarajuća mjerodavna veleprodajna tržišta u smislu ukidanja prethodne (ex ante) regulacije. Ako su veleprodajna tržišta u dobavljačkom lancu vertikalno povezana, prvo će se analizirati veleprodajno tržište koje je najviše iznad predmetnog maloprodajnog tržišta.

               (16)

               Veleprodajna tržišta navedena u Prilogu svojim značajkama mogu opravdavati prethodnu (ex ante) regulaciju jer su na njima istodobno zadovoljena tri kumulativna kriterija koji su se koristili i za utvrđivanje tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji u prethodnim verzijama Preporuke. Prvi je kriterij prisutnost visokih i trajnih prepreka za ulazak na tržište. Međutim, s obzirom na dinamičan karakter i funkcioniranje elektroničkih komunikacijskih tržišta, prilikom provedbe analize tržišta u cilju utvrđivanja mjerodavnih tržišta za moguću prethodnu (ex ante) regulaciju potrebno je uzeti u obzir i mogućnosti za prevladavanje prepreka ulasku u odgovarajućem vremenskom okviru. Drugi kriterij odnosi se na to teži li struktura tržišta razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Primjena tog kriterija uključuje ocjenjivanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja koje se nalaze u pozadini prepreka ulasku. Treći je kriterij da primjena prava tržišnog natjecanja sama po sebi ne bi omogućila primjereno rješavanje nedostataka na tržištu. Glavni pokazatelji koje treba uzeti u obzir kod procjene prvog i drugog kriterija slični su onima koji se ispituju kao dio analize tržišta u odnosu na budućnost kako bi se utvrdilo postojanje značajne tržišne snage. Prvenstveno su u pitanju pokazatelji prepreka ulasku kod nedostatka regulacije (uključujući opseg nepovratnih troškova), struktura tržišta, rezultati na tržištu i dinamika tržišta, uključujući pokazatelje kao što su udjeli na tržištu i trendovi te opseg i pokrivenost konkurentnih mreža ili infrastruktura.

               (17)

               U odnosu na prvi kriterij, za potrebe ove Preporuke važne su dvije vrste prepreka: strukturne prepreke i pravne ili regulatorne prepreke. Strukturne prepreke ulasku posljedica su izvornih troškova ili uvjeta potražnje kojima se stvaraju asimetrični uvjeti između postojećih pružatelja usluga i novih operatora, što može ugroziti ili spriječiti ulazak novih operatora na tržište. Primjerice, visoke strukturne prepreke mogu postojati ako je tržište obilježeno apsolutnim troškovnim pogodnostima, značajnom ekonomijom razmjera i/ili ekonomijom opsega, ograničenjima kapaciteta i visokim nepovratnim troškovima. Može postojati i povezana strukturna prepreka ako je za pružanje usluga potrebna mrežna sastavnica koju tehnički nije moguće kopirati ili ju je moguće kopirati samo uz trošak zbog kojeg je konkurentima neisplativa.

               (18)

               Pravne ili regulatorne prepreke ne temelje se na gospodarskim uvjetima, već su rezultat zakonodavnih, administrativnih ili drugih mjera koje imaju izravni učinak na uvjete za ulazak i/ili položaj operatora na mjerodavnom tržištu. Ograničenje broja poduzeća koja imaju pristup spektru za pružanje pozadinskih usluga primjer je pravne ili regulatorne prepreke koja ugrožava ili sprečava ulazak na tržište. Drugi su primjeri pravnih ili regulatornih prepreka nadzor cijena ili druge mjere povezane s cijenama nametnute poduzećima koje utječu ne samo na ulazak na tržište već i na položaj poduzeća na tržištu. Pravne ili regulatorne prepreke koje će vjerojatno biti uklonjene u odgovarajućem vremenskom okviru obično se ne bi trebale smatrati preprekama ulasku kojima se zadovoljava prvi kriterij.

               (19)

               Prepreke ulasku mogu također postati manje važne za tržišta koja se temelje na inovacijama i koja karakterizira kontinuiran tehnološki napredak. Na takvim su tržištima prepreke tržišnom natjecanju često posljedica opasnosti od inovacija mogućih konkurenata koji se trenutačno ne nalaze na tržištu. Na tržištima koja se temelje na inovacijama može nastati dinamično ili dugoročno tržišno natjecanje među poduzećima koja nisu nužno konkurenti na postojećem „statičnom” tržištu. U ovoj se Preporuci utvrđuju tržišta u kojima se očekuje da će se u doglednom razdoblju prepreke ulasku održati. Prilikom procjene vjerojatnosti hoće li se u slučaju izostanka regulacije prepreke ulasku održati potrebno je istražiti je li u sektoru bilo čestih i uspješnih ulazaka na tržište te jesu li ti ulasci bili ili će vjerojatno biti dovoljno neposredni i trajni da mogu ograničiti tržišnu snagu. Važnost prepreka ulasku ovisit će, među ostalim, o minimalnom omjeru učinkovitosti između proizvodnih rezultata i nepovratnih troškova.

               (20)

               Čak i kada je tržište obilježeno visokim preprekama ulasku, drugi strukturni čimbenici na tom tržištu mogu ukazivati na to da se još uvijek teži razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Težnja prema razvoju učinkovita tržišnog natjecanja, prema drugom kriteriju, znači da će se u predmetnom razdoblju na tržištu ostvariti učinkovito tržišno natjecanje bez prethodne (ex ante) regulacije ili da će se ono ostvariti nakon tog razdoblja pod uvjetom da su u predmetnom razdoblju dostupni jasni dokazi o pozitivnoj dinamici tržišta. Dinamiku tržišta, primjerice, mogu uzrokovati tehnološki razvoj ili konvergencija proizvoda i tržišta, što može uzrokovati ograničenja tržišnog natjecanja između operatora aktivnih na posebnim tržištima proizvoda. To može biti slučaj i na tržištima s ograničenim, ali dovoljnim brojem poduzeća koja imaju različitu strukturu troškova i koja su suočena s potražnjom na tržištu s fleksibilnim cijenama. Također se može javiti višak kapaciteta na tržištu na kojem bi, u uobičajenim okolnostima, konkurentna poduzeća mogla vrlo brzo povećati proizvodnju kao odgovor na povećanje cijena. Na takvim se tržištima udjeli na tržištu mogu s vremenom mijenjati i/ili može doći do smanjenja cijena.

               (21)

               Cilj je trećeg kriterija procijeniti primjerenost korektivnih mjera koje je u skladu s pravom tržišnog natjecanja moguće uvesti kako bi se uklonili uočeni dugotrajni nedostaci na tržištu, posebno s obzirom na to da se prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama mogu učinkovito spriječiti kršenja prava tržišnog natjecanja. Intervencije u skladu s pravom tržišnog natjecanja vjerojatno neće biti dovoljne ako su zahtjevi za usklađenost intervencije za uklanjanje dugotrajnih nedostataka na tržištu pretjerani ili ako je neophodna učestala i/ili pravovremena intervencija. Stoga bi se prethodnu (ex ante) regulaciju trebalo smatrati primjerenom dopunom pravu tržišnog natjecanja ako se samo tim pravom ne mogu na odgovarajući način riješiti utvrđeni dugotrajni nedostaci na tržištu.

               (22)

               Primjenom tih triju kumulativnih kriterija trebao bi se ograničiti broj tržišta u sektoru elektroničkih komunikacija na kojima se uvode prethodne (ex ante) regulatorne obveze i na taj način pridonijeti ostvarenju jednog od ciljeva regulatornog okvira, odnosno postupnom smanjenju prethodnih pravila specifičnih za to područje uslijed razvoja tržišnog natjecanja. Ako jedan od triju kriterija nije zadovoljen, to znači da tržište ne može biti određeno kao tržište podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji.

               (23)

               Prethodna (ex ante) regulacija uvedena na veleprodajnoj razini trebala bi se smatrati dovoljnom za uklanjanje mogućih prepreka tržišnom natjecanju na povezanim maloprodajnim tržištima. Maloprodajno tržište trebalo bi biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji samo ako je tržišno natjecanje na tome tržištu još uvijek obilježeno značajnom tržišnom snagom unatoč prethodnoj (ex ante) regulaciji na povezanom veleprodajnom tržištu. S obzirom na napredak u području tržišnog natjecanja koji je ostvaren zahvaljujući regulaciji, u ovoj su Preporuci utvrđena samo mjerodavna tržišta na veleprodajnoj razini. Vjeruje se da se regulacijom tih tržišta može riješiti problem nedostatka učinkovita tržišnog natjecanja na veleprodajnoj razini, što je uzrok utvrđenih nedostataka na povezanim maloprodajnim tržištima. Ako državno regulatorno tijelo ipak dokaže da su intervencije na veleprodajnoj razini bile neuspješne, povezano maloprodajno tržište može biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji pod uvjetom da je državno regulatorno tijelo utvrdilo da je zadovoljen test trostrukog kriterija propisan ovom Uredbom.

               (24)

               Tržišta navedena u Prilogu utvrđena su na temelju prethodno navedenih triju kumulativnih kriterija. Državna regulatorna tijela trebala bi poći od pretpostavke da su na tim tržištima ta tri kriterija ispunjena. No, ako državno regulatorno tijelo zaključi da, bez obzira na izostanak regulacije na veleprodajnoj razini, na definiranim maloprodajnim tržištima postoji održivo tržišno natjecanje, također bi trebalo zaključiti da na veleprodajnoj razini više nije potrebna prethodna (ex ante) regulacija.

               (25)

               Državno regulatorno tijelo može svejedno smatrati da bi, s obzirom na nacionalne okolnosti, za tržišta navedena u Prilogu trebalo provesti vlastiti test trostrukog kriterija. Državno regulatorno tijelo može zaključiti da test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima jest ili nije zadovoljen. Ako test trostrukog kriterija nije zadovoljen na određenom tržištu navedenom u Preporuci, državno regulatorno tijelo ne bi trebalo uvoditi regulatorne obveze na tome tržištu.

               (26)

               Državna regulatorna tijela mogu utvrditi druga tržišta osim onih navedenih u ovoj Preporuci i primijeniti test trostrukog kriterija. Treba napomenuti da ako državna regulatorna tijela, nakon što su zaključila da na maloprodajnom tržištu ne postoji učinkovito tržišno natjecanje u slučaju izostanka prethodne (ex ante) regulacije, namjeravaju regulirati odgovarajuća veleprodajna tržišta i ako ta tržišta nisu navedena u Preporuci, ona bi uvijek trebala provoditi test trostrukog kriterija. U tom slučaju potrebno je prvo analizirati ono veleprodajno tržište koje je najviše udaljeno od maloprodajnog tržišta u vertikalnom dobavljačkom lancu. Državno regulatorno tijelo trebalo bi provesti postupnu analizu tržišta koja se nalaze ispod prvog analiziranog tržišta kako bi moglo utvrditi hoće li na tim tržištima postojati učinkovito tržišno natjecanje u slučaju postojanja regulacije, sve dok ne dođe do maloprodajnih tržišta.

               (27)

               Državna regulatorna tijela također bi trebala provoditi test trostrukog kriterija na tržištima navedenima u Prilogu Preporuci Tijela od 14. srpnja 2004. o mjerodavnim tržištima u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji (9) i Preporuci Tijela iz 2008. koja više nisu navedena u Prilogu ovoj Preporuci ako su trenutačno regulirana u skladu s nacionalnim okolnostima, kako bi, na temelju tih nacionalnih okolnosti, procijenila jesu li ta tržišta još uvijek podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji.

               (28)

               U skladu s Okvirnom direktivom nova tržišta u nastajanju ne bi trebala biti podvrgnuta neprimjerenim prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama, čak i ako postoji prednost prvog na tržištu. Smatra se da nova tržišta u nastajanju obuhvaćaju proizvode ili usluge kod kojih je, s obzirom na to da su novi, teško predvidjeti uvjete potražnje ili uvjete ulaska na tržište i opskrbe te je stoga također teško provoditi test trostrukog kriterija. Nova tržišta u nastajanju ne podvrgavaju se neprimjerenim prethodnim (ex ante) obvezama u cilju promicanja inovacija u skladu s člankom 8. Okvirne direktive; istodobno je potrebno spriječiti da vodeće poduzeće onemogućuje pristup takvim tržištima, kao što je također navedeno u Smjernicama Tijela za analizu tržišta i procjenu znatne tržišne snage (10). Postupna nadogradnja postojeće mrežne infrastrukture rijetko dovodi do novih ili novonastalih tržišta. Prije nego što se može zaključiti da tržište nije dio već postojećeg tržišta potrebno je utvrditi nepostojanje zamjenjivosti proizvoda na strani ponude i na strani potražnje. Nastankom novih maloprodajnih usluga može nastati novo izvedeno veleprodajno tržište samo ako se te maloprodajne usluge ne mogu pružati pomoću postojećih veleprodajnih proizvoda.

               (29)

               Državna regulatorna će Tijelu i drugim državnim regulatornim tijelima EGP-a učiniti dostupnima rezultate primjene testa trostrukog kriterija provedenog u skladu s ovom Preporukom i unutar područja primjene članka 7. stavka 3. Okvirne direktive. U slučaju da nacrt mjere koja utječe na trgovinu između država EFTA-e kako je opisano u uvodnoj izjavi 38. Okvirne direktive nije prijavljen, protiv predmetne države EFTA-e može biti pokrenut postupak zbog kršenja propisa.

               (30)

               Tržišta navedena u Prilogu Preporuci više ne uključuju dva tržišta koja su bila navedena u Preporuci Tijela iz 2008. (tržišta 1. i 2.) jer ona više ne zadovoljavaju test trostrukog kriterija. Budući da među državama članicama EFTA-e mogu postojati razlike u očekivanom ili predviđenom tržišnom razvoju koji je u pozadini ovih nalaza na razini EGP-a, činjenica da bi državno regulatorno tijelo moglo utvrditi da na tržištu 1. iz Preporuke Tijela iz 2008. ili drugim maloprodajnim tržištima povezanima s tržištem 2. iz Preporuke Tijela iz 2008. još ne postoji vjerojatnost razvoja učinkovita tržišnog natjecanja u budućnosti ako ne budu primijenjene odgovarajuće i razmjerne mjere na veleprodajnom tržištu može se opravdati posebnim nacionalnim okolnostima. Državna regulatorna tijela stoga bi mogla opravdati nastavak prethodnih (ex ante) regulatornih intervencija na veleprodajnoj razini pod uvjetom da je zadovoljen test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima za sljedeće razdoblje preispitivanja. Prethodna (ex ante) regulacija još je uvijek opravdana na preostalim tržištima iz Preporuke Tijela iz 2008. iako su granice tržišta 4., 5 i 6 iz Preporuke Tijela iz 2008. ponovno određene. Prilikom određivanja tih tržišta državna regulatorna tijela uzimaju u obzir svoje nacionalne okolnosti.

               (31)

               Ova preporuka upućena je na javno savjetovanje i savjetovanje s državnim regulatornim tijelima i drugim nacionalnim tijelima država EFTA-e (11),

         OVIME PREPORUČUJE:

               1.

               Prilikom definiranja mjerodavnih tržišta s obzirom na nacionalne okolnosti u skladu s člankom 15. stavkom 3. Okvirne direktive državna regulatorna tijela trebala bi analizirati tržišta proizvoda i usluga utvrđena u Prilogu.

               2.

               Ako utvrđuju dodatna tržišta uz ona navedena u Prilogu, državna regulatorna tijela trebala bi dokazati, a Tijelo će provjeriti, da su kumulativno ispunjena sljedeća tri kriterija:

                           (a)

                           prisutnost visokih i trajnih prepreka ulasku na tržište, strukturne, pravne ili regulatorne prirode;

                           (b)

                           struktura tržišta kojom se ne teži razvoju učinkovita tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira, uzimajući u obzir stanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja koje su u pozadini prepreka ulasku;

                           (c)

                           pravo tržišnog natjecanja samo po sebi nije dovoljno da omogući primjereno rješavanje nedostataka na tržištu.

               3.

               Kad razmatraju mogućnost da neko od tržišta navedenih u Prilogu nije podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji u posebnim nacionalnim okolnostima, državna regulatorna tijela trebala bi dokazati, a Komisija će provjeriti, da nije zadovoljen barem jedan od triju kriterija iz točke 2.

               4.

               Državna regulatorna tijela trebala bi uzeti u obzir sva mjerodavna ograničenja tržišnog natjecanja, bez obzira na to smatra li se da su izvor tih ograničenja elektroničke komunikacijske mreže, elektroničke komunikacijske usluge ili ostale vrste usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjeg korisnika.

               5.

               Ovom se Preporukom ne dovode u pitanje definicije tržišta, rezultati analiza tržišta i regulatorne obveze koje su državna regulatorna tijela donijela u skladu s člankom 15. stavkom 3. i člankom 16. Okvirne direktive prije datuma donošenja ove Preporuke.

               6.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2016.

            Za Nadzorno tijelo EFTA-e

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsjednik

         Frank BÜCHEL

            Član Kolegija

      (1)  dalje u tekstu „Tijelo”,

      (2)  SL L 108, 24.4.2002., str. 33.

      (3)  Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e od 5. studenoga 2008. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je donesena njegovim Protokolom 1. i sektorskim prilagodbama iz Priloga XI. tom Sporazumu (SL C 156, 9.7.2009., str. 18. i Dodatak o EGP- u br. 36, 9.7.2009., str. 1.).

      (4)  Smjernice Nadzornog tijela EFTA-e od 14. srpnja 2004. za analizu tržišta i procjenu znatne tržišne snage unutar regulatornog okvira za elektroničke komunikacijske mreže i usluge iz Priloga XI. Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru (SL C 101, 27.4.2006., str. 1. i Dodatak o EGP-u br. 21, 27.4.2006., str. 1.), dalje u tekstu „Smjernice Tijela za analizu tržišta i procjenu ZTS-a”.

      (5)  Preporuka Komisije 2014/710/EU оd 9. listopada 2014. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 295, 11.10.2014., str. 79.).

      (6)  4. navod u preambuli Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

      (7)  Točka 20. Smjernica Tijela za analizu tržišta i procjenu značajne tržišne snage. Vidjeti bilješku 4.

      (8)  Tako bi se, na primjer, OTT usluge (over-the-top – distribucija audiovizualnog i drugog sadržaja internetom), koje se danas ne smatraju izravnim zamjenskim uslugama u odnosu na usluge koje pružaju davatelji elektroničkih komunikacijskih usluga, zbog tehnološkog razvoja mogle u nadolazećim godinama neprestano širiti.

      (9)  Preporuka Nadzornog tijela EFTA-e od 14. srpnja 2004. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija koja podliježu prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s aktom iz točke 5.cl Priloga XI. Sporazumu o EGP-u (Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge), kako je ugrađena u Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, donesen odlukom 194/04/COL.

      (10)  Vidjeti bilješku 4.

      (11)  Savjetovanje je održano od 4. veljače do 18. ožujka 2016.

      PRILOG

                  Tržište 1.

                  :

                  veleprodajno završavanje poziva u vlastitoj javnoj telefonskoj mreži koja se pruža na fiksnoj lokaciji.

                  Tržište 2.

                  :

                  veleprodajno završavanje glasovnih poziva u vlastitoj mobilnoj mreži.

                  Tržište 3.

                  :

                              (a)

                              veleprodajni lokalni pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji;

                              (b)

                              veleprodajni središnji pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji za proizvode za masovno tržište.

                  Tržište 4.

                  :

                  veleprodajni visokokvalitetni pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji.


title: 2014/682/EU: Odluka Vijeća od 25. rujna 2014. o imenovanju bugarskog zamjenika člana Odbora regija

text:
               30.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 284/47

         ODLUKA VIJEĆA
   od 25. rujna 2014.
   o imenovanju bugarskog zamjenika člana Odbora regija

      (2014/682/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog bugarske vlade,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 22. prosinca 2009. i 18. siječnja 2010. donijelo odluke 2009/1014/EU (1) i 2010/29/EU (2) o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2010. do 25. siječnja 2015. Dana 10. srpnja 2012. Odlukom Vijeća 2012/403/EU (3) gđa Kornelia MARINOVA imenovana je zamjenicom člana do 25. siječnja 2015.

               (2)

               Mjesto zamjenika člana u Odboru regija postalo je slobodno po isteku mandata gđe Kornelije MARINOVE,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeća osoba imenuje se zamjenicom člana Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2015.:

               —

               gđa Madlena BOYADZHIEVA, Chair of the Municipal Council of the Municipality of Teteven.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. rujna 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. GUIDI

      (1)  SL L 348, 29.12.2009., str. 22.

      (2)  SL L 12, 19.1.2010., str. 11.

      (3)  SL L 188, 18.7.2012., str. 16.


title: 2014/816/EU: Odluka Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/004, ES/Comunidad Valenciana metal iz Španjolske)

text:
               20.11.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 333/19

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 22. listopada 2014.
   o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/004, ES/Comunidad Valenciana metal iz Španjolske)

      (2014/816/EU)

   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući o obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1), a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,
   uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 13.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) osnovan je radi davanja potpore otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama koje su prestale obavljati svoju djelatnost zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine prouzročenih globalizacijom, zbog dugotrajne svjetske financijske i gospodarske krize o kojoj se govori u Uredbi (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pružila pomoć pri njihovu ponovnom uključivanju na tržište rada.

               (2)

               EGF ne smije premašiti najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013.

               (3)

               Španjolska je u pogledu otpuštanja u 142 poduzeća koja djeluju u okviru odjeljka 25. klasifikacije NACE Rev. 2 (Djelatnosti proizvodnje gotovih proizvoda od metala osim strojeva i opreme) u Valencijskoj Zajednici koja je regija razine NUTS 2 (ES52) 25. ožujka 2014. podnijela zahtjev o mobilizaciji EGF-a te ga dopunila dodatnim informacijama kako je predviđeno člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj je zahtjev u skladu s uvjetima za utvrđivanje financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)

               EGF bi stoga trebalo mobilizirati kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od 1 019 184 EUR za zahtjev koji je podnijela Španjolska,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Europski fond za prilagodbu globalizaciji će se mobilizirati u okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. kako bi se osigurao iznos od 1 019 184 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja.
   Članak 2.
   Ova se odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2014.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         M. SCHULZ

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

      (2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

      (3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

      (4)  SL L 167, 29.6.2009., str. 26.