title: Odluka Vijeća 2011/635/ZVSP od 26. rujna 2011. o izmjeni Odluke 2010/231/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Somalije

text:
               18/Sv. 12

               HR

               Službeni list Europske unije

               139

         32011D0635

               L 249/12

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA 2011/635/ZVSP
   od 26. rujna 2011.
   o izmjeni Odluke 2010/231/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Somalije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 10. prosinca 2002. donijelo Zajedničko stajalište 2002/960/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Somalije (1), nakon rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (RVSUN) 733 (1992.), 1356 (2001.) i 1425 (2002.).

               (2)

               Vijeće je 16. veljače 2009. donijelo Zajedničko stajalište 2009/138/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Somalije i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2002/960/ZVSP (2) kojim se provodi RVSUN 1844 (2008.). Vijeće je 1. ožujka 2010. donijelo Odluku 2010/126/ZVSP o izmjeni Zajedničkog stajališta 2009/138/ZVSP (3) i provedbi RVSUN-a 1907 (2009.).

               (3)

               Vijeće je 26. travnja 2010. donijelo odluku 2010/231/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Somalije i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2009/138/ZVSP (4) nakon donošenja RVSUN-a 1916 (2010.) i popisa osoba i subjekata koji podliježu mjerama ograničavanja od strane Odbora za sankcije osnovanog na temelju RVSUN-a 751 (1992.) o Somaliji (dalje u tekstu „Odbor za sankcije”).

               (4)

               Odbor za sankcije je 28. srpnja 2010. ažurirao popis osoba i subjekata koji podliježu mjerama ograničavanja.

               (5)

               Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda je 29. srpnja 2011. usvojilo RVSUN 2002 (2011.) kojom su kriteriji za uvrštenje na popis prošireni kako bi se uključili političke ili vojne vođe koji novače ili koriste djecu u oružanim sukobima u Somaliji i time krše mjerodavno međunarodno pravo te pojedinci i subjekti koji su odgovorni za povrede mjerodavnog međunarodnog prava u Somaliji radnjama čiji su cilj civili, uključujući djecu i žene u oružanim sukobima, uključujući ubijanja i sakaćenja, spolno i rodno utemeljeno nasilje, napade na škole i bolnice, otmice i prisilno raseljavanje.

               (6)

               Osim toga, RVSUN 2002 (2011.) je jasnije odredila izuzeće kojim se dopušta stavljanje na raspolaganje financijskih sredstava, druge financijske imovine ili gospodarskih izvora koji su potrebni kako bi se osiguralo da Ujedinjeni narodi, njihove specijalizirane agencije ili programi, humanitarne organizacije koje imaju status promatrača u Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i pružaju humanitarnu pomoć, ili njihovim partnerima za provedbu, pravovremeno dostave hitno potrebnu humanitarnu pomoć u Somaliju.

               (7)

               Odluku 2010/231/ZVSP trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2010/231/ZVSP mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 2.
               Mjere ograničavanja kako su predviđene u članku 3., članku 5. stavku 1. te članku 6. stavcima 1. i 2. uvode se protiv osoba i subjekata koje je Odbor za sankcije odredio kao osobe i subjekte koji:

                           —

                           sudjeluju u ili pružaju potporu djelima koja ugrožavaju mir, sigurnost ili stabilnost Somalije, uključujući djela koja ugrožavaju Sporazum iz Džibutija od 18. kolovoza 2008. ili politički proces, ili koji Prijelaznim saveznim institucijama (Transitional Federal Institutions – TFI) ili misiji AMISOM prijete silom,

                           —

                           su prekršili embargo na oružje i povezane mjere iz članka 1.,

                           —

                           su ometali dostavu humanitarne pomoći u Somaliju ili pristup toj humanitarnoj pomoći ili njezinu distribuciju u Somaliji,

                           —

                           su političke ili vojne vođe koji novače ili koriste djecu u oružanim sukobima u Somaliji i time krše primjenjivo međunarodno pravo,

                           —

                           su odgovorni za povrede međunarodnog prava u Somaliji radnjama čiji su cilj civili, uključujući djecu i žene u oružanim sukobima, uključujući ubijanja i sakaćenja, spolno i rodno utemeljeno nasilje, napade na škole i bolnice, otmice i prisilno raseljavanje.

                     Odgovarajuće osobe i subjekti navedeni su u Prilogu.”

               2.

               Članak 6. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
               „6.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na stavljanje na raspolaganje financijskih sredstava, druge financijske imovine ili gospodarskih izvora koji su potrebni kako bi se osiguralo da Ujedinjeni narodi, njihove specijalizirane agencije ili programi, humanitarne organizacije koje imaju status promatrača u Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i pružaju humanitarnu pomoć, ili njihovim partnerima za provedbu, uključujući bilateralno ili multilateralno financirane nevladine organizacije koje sudjeluju u Zajedničkom pozivu UN-a za Somaliju, pravovremeno dostave hitno potrebnu humanitarnu pomoć u Somaliju.”

         Članak 2.
   Prilog Odluci 2010/231/ZVSP zamjenjuje se tekstom određenim u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. KOROLEC

      (1)  SL L 334, 11.12.2002., str. 1.

      (2)  SL L 46, 17.2.2009., str. 73.

      (3)  SL L 51, 2.3.2010., str. 18.

      (4)  SL L 105, 27.4.2010., str. 17.

      PRILOG

            „PRILOG

               POPIS OSOBA I SUBJEKATA IZ ČLANKA 2.

            I.   Osobe

                        1.

                        Yasin Ali Baynah (također poznat kao a) Ali, Yasin Baynah, b) Ali, Yassin Mohamed, c) Baynah, Yasin, d) Baynah, Yassin, e) Baynax, Yasiin Cali, f) Beenah, Yasin, g) Beenah, Yassin, h) Beenax, Yasin, i) Beenax, Yassin, j) Benah, Yasin, k) Benah, Yassin, l) Benax, Yassin, m) Beynah, Yasin, n) Binah, Yassin, o) Cali, Yasiin Baynax)
                        Datum rođenja: 24. prosinca 1965. Državljanstvo: somalijsko. Alternativno državljanstvo: švedsko. Lokacija: Rinkeby, Stockholm, Švedska; Mogadišu, Somalija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Yasin Ali Baynah poticao je napade protiv Prijelazne savezne vlade (TFG) i Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM). Mobilizirao je potporu i prikupljao financijska sredstva u ime Saveza za ponovno oslobođenje Somalije i skupine Hisbul Islam koji oboje aktivno sudjeluju u radnjama koje ugrožavaju mir i sigurnost Somalije, uključujući odbacivanje Sporazuma iz Džibutija i napade na snage TFG-a i misije AMISOM u Mogadišuu.

                        2.

                        Hassan Dahir Aweys (također poznat kao a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Hassan Dahir, c) Awes, Shaykh Hassan Dahir, d) Aweyes, Hassen Dahir, e) Aweys, Ahmed Dahir, f) Aweys, Sheikh, g) Aweys, Sheikh Hassan Dahir, h) Dahir, Aweys Hassan, i) Ibrahim, Mohammed Hassan, j) OAIS, Hassan Tahir, k) Uways, Hassan Tahir, l) ‚Hassan, Sheikh’)
                        Datum rođenja: 1935. Državljanin: somalijsko. Državljanstvo: somalijsko. Lokacija: Somalija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Hassan Dahir Aweys djelovao je i nastavlja djelovati kao viši politički i ideološki vođa raznih oružanih opozicijskih skupina koje su odgovorne za opetovane povrede općeg i potpunog embarga na oružje i/ili radnje koje ugrožavaju Mirovni sporazum iz Džibutija i snage Prijelazne savezne vlade (TFG) i Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM). Između lipnja 2006. i rujna 2007., Aweys je bio predsjednik središnjeg odbora Unije islamskih sudova; u srpnju 2008. proglasio se predsjednikom asmarskog krila Saveza za ponovno oslobođenje Somalije, a u svibnju 2009. imenovan je predsjednikom Hisbul Islama, saveza skupina koje se protive TFG-u. Na svakoj od tih funkcija, Aweys je svojim izjavama i radnjama dokazao neupitnu i čvrstu namjeru da sruši TFG i silom istjera AMISOM iz Somalije.

                        3.

                        Hassan Abdullah Hersi Al-Turki (također poznat kao a) Al-Turki, Hassan, b) Turki, Hassan, c) Turki, Hassan Abdillahi Hersi, d) Turki, Sheikh Hassan, e) Xirsi, Xasan Cabdilaahi, f) Xirsi, Xasan Cabdulle)
                        Datum rođenja: oko 1944. Mjesto rođenja: regija Ogaden, Etiopija. Državljanstvo: somalijsko. Lokacija: Somalija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Hassan Abdullah Hersi Al-Turki od sredine 1990.-ih je viši vođa oružane milicijske skupine te je sudjelovao u brojnim kršenjima embarga na oružje. Godine 2006. al-Turki je svojim snagama pomogao Uniji islamskih sudova da osvoji Mogadišu i postao je vojni vođa skupine povezane s organizacijom al-Shabaab. Od 2006. al-Turki raznim oružanim opozicijskim skupinama, uključujući organizaciju al-Shabaab, omogućuje osposobljavanje na području koje je pod njegovim nadzorom. U rujnu 2007. al-Turki se pojavio u videu koji je objavljen u vijestima postaje al-Jazeera i koji prikazuje osposobljavanje milicije pod njegovim vodstvom.

                        4.

                        Ahmed Abdi aw-Mohamed (također poznat kao a) Abu Zubeyr, Muktar Abdirahman, b) Abuzubair, Muktar Abdulrahim, c) Aw Mohammed, Ahmed Abdi, d) Aw-Mohamud, Ahmed Abdi, e) ‚Godane’, f) ‚Godani’, g) ‚Mukhtar, Shaykh’, h) ‚Zubeyr, Abu’).
                        Datum rođenja: 10. srpnja 1977. Mjesto rođenja: Hargeysa, Somalija. Državljanstvo: somalijsko. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Ahmed Abdi Aw-Mohamed viši je vođa organizacije al-Shabaab, a u prosincu 2007. javno je imenovan emirom te organizacije. Zapovijeda operacijama organizacije al-Shabaab diljem Somalije. Aw-Mohamed je mirovni proces iz Džibutija proglasio stranom urotom, a u audio snimci somalijskim medijima iz svibnja 2009. potvrdio je da su njegove snage sudjelovale u nedavnim borbama u Mogadišuu.

                        5.

                        Fuad Mohamed Khalaf (također poznat kao a) Fuad Mohamed Khalif, b) Fuad Mohamed Qalaf, c) Fuad Mohammed Kalaf, d) Fuad Mohamed Kalaf, e) Fuad Mohammed Khalif, f) Fuad Khalaf, g) Fuad Shongale, h) Fuad Shongole, i) Fuad Shangole, j) Fuad Songale, k) Fouad Shongale, l) Fuad Muhammad Khalaf Shongole)
                        Državljanstvo: somalijsko. Lokacija: Mogadišu, Somalija. Alternativna lokacija: Somalija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Fuad Mohamed Khalaf pomagao je u prikupljanju financijske potpore organizaciji al-Shabaab; u svibnju 2008. održao je dva događanja za prikupljanje financijskih sredstava za organizaciju al-Shabaab u džamijama u mjestu Kismaayo u Somaliji. Kalaf i nekoliko drugih pojedinaca su u svibnju 2008. vodili bombaške napade vozilima na etiopske baze i elemente Prijelazne savezne vlade Somalije u Mogadišuu u Somaliji. Kalaf i skupina boraca u svibnju 2008. napali su i zauzeli policijsku postaju u Mogadišuu i pritom su ubili i ozlijedili nekoliko vojnika.

                        6.

                        Bashir Mohamed Mahamoud (također poznat kao a) Bashir Mohamed Mahmoud, b) Bashir Mahmud Mohammed, c) Bashir Mohamed Mohamud, d) Bashir Mohamed Mohamoud, e) Bashir Yare, f) Bashir Qorgab, g) Gure Gap, h) ‚Abu Muscab’, i) ‚Qorgab’)
                        Datum rođenja: oko 1979.-1982. Alternativni datum rođenja: 1982. Državljanstvo: somalijsko. Lokacija: Mogadišu, Somalija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Bashir Mohamed Mahamoud je vojni zapovjednik organizacije al-Shabaab. Mahmoud je od kraja 2008. također bio jedan od desetak članova vodećeg vijeća organizacije al-Shabaab. Mahmoud i jedan suradnik zapovijedali su napadom minobacačima od 10. lipnja 2009. na Prijelaznu saveznu vladu Somalije u Mogadišuu.

                        7.

                        Mohamed Sa’id (također poznat kao a) ‚Atom’, b) Mohamed Sa’id Atom, c) Mohamed Siad Atom)
                        Datum rođenja: oko 1966. Mjesto rođenja: Galgala, Somalija. Lokacija: Galgala, Somalija. Alternativna lokacija: Badhan, Somalija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Mohamed Sa’id ‚Atom’ sudjelovao je u djelima koja prijete miru, sigurnostima ili stabilnosti Somalije. Atom izravno ili neizravno opskrbljuje, prodaje ili prenosi u Somaliju oružje i povezane materijale i savjete, osposobljavanje ili pomoć, uključujući financiranje i financijsku pomoć, u vezi s vojnim aktivnostima kojima se krši embargo na oružje. Utvrđeno je da je Atom jedan od glavnih dobavljača oružja i streljiva za operacije organizacije al-Shabaab u regiji Puntland. Opisan je kao vođa milicije koja je nastala 2006. na istoku regije Sanaag u sjevernoj Somaliji. Miliciju čini 250 boraca, a umiješana je u otmice, piratstvo i terorizam te uvozi vlastito oružje čime se krši embargo na oružje. Atomove snage su glavne vojne postrojbe u tom području; njihovo glavno uporište je blizu mjesta Galgala, a drugo uporište je blizu mjesta Badhan. Prema nekim informacijama, Atom surađuje s organizacijom al-Shabaab i možda prima upute od vođe organizacije al-Shabaab Fu’aada Mohameda Khalafa.
                        Nadalje, Atom je navodno umiješan u nezakonitu trgovinu oružjem u Somaliju. Prema informacijama iz različitih izvora njegove snage primaju oružje i opremu iz Jemena i Eritreje. Prema izvješću iz prosinca 2009., očevidac je opisao šest takvih pošiljki tijekom razdoblja od četiri tjedna početkom 2008., a svaka pošiljka bila je dovoljno velika da se dva kamioneta napune oružjem malog kalibra, streljivom i ručnim raketnim bacačima. Prema informacijama jednog poslovnog čovjeka iz Bossasoa koji je upoznat s trgovinom oružjem, Atomove pošiljke ne ulaze na tržište oružja, što znači da ih njegove snage zadržavaju za vlastitu uporabu ili se šalju primateljima u južnoj Somaliji gdje djeluje organizacija al-Shabaab.
                        Atomove snage umiješane su u otmicu njemačkog humanitarca, u otmicu dva Somalijca blizu Bossasoa te u bombaški napad na etiopske migrante u Bossassou 5. veljače 2008. u kojem je ubijeno 20 osoba, a više od 100 osoba je ranjeno. Atomova milicija također je možda sudjelovala u otmicu njemačkog para kojeg su pirati zarobili u lipnju 2008.

                        8.

                        Fares Mohammed Mana’a (također poznat kao.: a) Faris Mana’a, b) Fares Mohammed Manaa)
                        Datum rođenja: 8. veljače 1965. Mjesto rođenja: Sadah, Jemen. Broj putovnice: 00514146; mjesto izdavanja: Sanaa, Jemen. Broj osobne iskaznice: 1417576; mjesto izdavanja: Al-Amana, Jemen; datum izdavanja: 7. siječnja 1996. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
                        Fares Mohammed Mana’a izravno ili neizravno opskrbljuje, prodaje ili prenosi u Somaliju oružje i povezane materijale čime se krši embargo na oružje. Mana’a je poznat krijumčar oružja. Kao dio napora za sprečavanje ulaska oružja u zemlju, u kojoj navodno ima više oružja nego ljudi, jemenska vlada je u listopadu 2009. objavila crnu listu preprodavača oružja na kojoj je Mana’a bio ‚na vrhu’. ‚Faris Mana’a je glavni krijumčar oružja i to je dobro poznata činjenica’, izjavio je u lipnju 2009. američki novinar koji radi kao komentator za Jemen, autor je polugodišnjeg izvješća o toj zemlji i surađuje s obavještajnom skupinom Jane’s Intelligence Group. U članku koji je u prosincu 2007. objavljen u novinama Yemen Times nazvan je ‚Šeik Fares Mohammed Mana’a, preprodavač oružja’. U članku koji je u siječnju 2008. objavljen u novinama Yemen Times nazvan je ‚Šeik Faris Mana’a, trgovac oružjem’.
                        Od sredine 2008. Jemen je središte za nezakonite pošiljke oružja na Rog Afrike, posebno brodske pošiljke oružja u Somaliju. Prema nepotvrđenim izvješćima Faris Mana’a je u više navrata sudjelovao u pošiljkama u Somaliju. mana je 2004. bio umiješan u istočnoeuropskim ugovorima o nabavi oružja koje je navodno prodavano somalijskim borcima. Unatoč tome što UN-ov embargo na oružje za Somaliju vrijedi od 1992., interes koji Mana’a pokazuje za nezakonitu trgovinu oružjem u Somaliju može se pratiti najmanje od 2003. Mana’a je 2003. ponudio da kupi tisuće komada oružja iz Istočne Europe te je dao naslutiti da dio tog oružja planira prodati u Somaliju.

                        9.

                        Hassan Mahat Omar (također poznat kao: a) Hassaan Hussein Adam, b) Hassane Mahad Omar, c) Xassaan Xuseen Adan, d) Asan Mahad Cumar, e) Abu Salman, f) Abu Salmaan, g) Sheikh Hassaan Hussein).
                        Datum rođenja: 10. travnja 1979. Mjesto rođenja: Garissa, Kenija. Državljanstvo: možda etiopsko. Broj putovnice: A 1180173 Kenija, prestaje važiti 20. kolovoza 2017. Broj osobne iskaznice: 23446085. Lokacija: Nairobi, Kenija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 28. srpnja 2011.
                        Hassan Mahat Omar sudjeluje u djelima koja prijete miru, sigurnostima ili stabilnosti Somalije. On je imam i jedan od vođa neformalnog ureda Masjid-ul-Axmar u Nairobiju povezanog s organizacijom Al-Shabaab. Također je uključen u regrutiranje novih članova i prikupljanje financijskih sredstava za organizaciju Al-Shabaab, uključujući putem interneta na internetskoj stranici alqimmah.net koja je povezana s organizacijom Al-Shabaab.
                        Osim toga na internetskoj stranici organizacije Al-Shabaab za razgovore izdaje fetve u kojima poziva na napade na TFG.

                        10.

                        Omar Hammami (također poznat kao.: a) Abu Maansuur Al-Amriki, b) Abu Mansour Al-Amriki, c) Abu Mansuur Al-Amriki, d) Umar Hammami, e) Abu Mansur Al-Amriki).
                        Datum rođenja: 6. svibnja 1984. Mjesto rođenja: Alabama, Sjedinjene Države. Državljanstvo: Sjedinjene Američke Države. Također se vjeruje da ima sirijsko državljanstvo.
                        Broj putovnice: 403062567 (SAD). Broj socijalnog osiguranja: 423-31-3021 (SAD). Lokacija: Somalija. Ostali podaci: oženjen Somalijkom. Godine 2005. živio je u Egiptu, a 2009. preselio se u Somaliju. Datum uvrštenja na popis UN-a: 28. srpnja 2011.
                        Omar Hammami sudjeluje u djelima koja prijete miru, sigurnostima ili stabilnosti Somalije. Visoki je član organizacije Al-Shabaab. Uključen je u regrutiranje, financiranje i plaćanje stranih boraca u Somaliji. Opisan je kao stručnjak za eksplozive i općenito ratovanje. Od listopada 2007. pojavljuje se u televizijskim izvješćima te u propagandnim snimkama organizacije Al-Shabaab. U jednoj snimci prikazan je kako obučava borce organizacije Al-Shabaab. Također je prikazan na snimkama i na internetskim stranicama kako poziva da se više boraca pridruži organizaciji Al-Shabaab.

                  II.   Subjekti

            Al-Shabaab (također poznata kao a) Al-Shabab, b) Shabaab, c) The Youth, d) Mujahidin Al-Shabaab Movement, e) Mujahideen Youth Movement, f) Mujahidin Youth Movement, g) MYM, h) Harakat Shabab Al-Mujahidin, i) Hizbul Shabaab, j) Hisb’ul Shabaab, k) Al-Shabaab Al-Islamiya, l) Youth Wing, m) Al-Shabaab Al-Islaam, n) Al-Shabaab Al-Jihaad, o) The Unity Of Islamic Youth, p) Harakat Al-Shabaab Al-Mujaahidiin,q) Harakatul Shabaab Al Mujaahidiin, r) Mujaahidiin Youth Movement)
            Lokacija: Somalija. Datum uvrštenja na popis UN-a: 12. travnja 2010.
            Organizacija Al-Shabaab sudjelovala je u radnjama kojima se izravno ili neizravno ugrožava mir, sigurnost ili stabilnost Somalije, uključujući, ali ne isključivo: radnje koje ugrožavaju Sporazum iz Džibutija od 18. kolovoza 2008. ili politički proces; i radnje koje ugrožavaju prijelazne savezne institucije (TFI), misiju Afričke unije u Somaliji (AMISOM) ili druge međunarodne operacije za očuvanje mira u Somaliji.
            Organizacija Al-Shabaab također je ometala dostavu humanitarne pomoći u Somaliju ili pristup toj humanitarnoj pomoći ili njezinu distribuciju u Somaliji.
            Prema izjavi koju je predsjednik Odbora Vijeća sigurnosti osnovanog na temelju Rezolucije 751 (1992.) o Somaliji 29. srpnja 2009. dao pred Vijećem sigurnosti, organizacije Al-Shabaab i Hisb’ul Islam su obje javno i više puta preuzimale odgovornost za napade njihovih snaga na Prijelaznu saveznu vladu (TFG) i misiju AMISOM. Organizacija Al-Shabaab također je preuzela odgovornost za ubojstvo dužnosnika TFG-a, a 19. srpnja 2009. napala je i zatvorila područne urede UNOPS-a, UNDSS-a i UNDP-a u regijama Bay i Bakool i time je počinila povredu stavka (c) rezolucije 1844 (2008.). Organizacija Al-Shabaab također je u više navrata ometala pristup humanitarnoj pomoći ili njezinu distribuciju u Somaliji.
            Izvješće glavnog tajnika Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda o stanju u Somaliji od 20. srpnja 2009. sadrži sljedeće odlomke o aktivnostima organizacije Al-Shabaab u Somaliji:
            Pobunjeničke skupine, kao što je organizacija al-Shabaab, navodno iznuđuje novac od privatnih trgovačkih društava i regrutira mlade osobe za borbu protiv vlade u Mogadišuu, uključujući djecu borce. Organizacija Al-Shabaab potvrdila je da se u njezinim redovima nalaze strani borci i otvoreno je izjavila da surađuje s al-Qaidom u Mogadišuu na svrgavanju vlade Somalije. Izgleda da su strani borci, od kojih mnogi navodno dolaze iz Pakistana i Afganistana, dobro osposobljeni i imaju iskustva u borbama. Primijećeno je da nose kapuljače i vode napade protiv snaga vlade u Mogadišuu i susjednim regijama.
            Organizacija Al-Shabaab intenzivirala je svoju strategiju za prisilu i zastrašivanje somalijskog stanovništva, što se odražava u pažljivo odabranim atentatima na značajne osobe i uhićenjima klanskih starješina, od kojih je nekolicina ubijena. Omar Hashi Aden, ministar za nacionalnu sigurnost, ubijen je 19. lipnja 2009. u razornom samoubilačkom napadu automobilom bombom u mjestu Beletwyne. U tom je napadu ubijeno više od 30 osoba, a napad je snažno osudila međunarodna zajednica i široki spektar osoba iz raznih slojeva somalijskog društva.
            Prema izvješću Skupine Vijeća sigurnosti UN-a za praćenje stanja u Somaliji iz prosinca 2008. (2008/769), organizacija Al-Shabaab odgovorna je za niz napada u Somaliji u proteklih nekoliko godina, uključujući:

                        —

                        ubojstvo i odsijecanje glave somalijskog vozača koji je radio za Svjetski program za hranu, u rujnu 2008.,

                        —

                        bombaški napad na tržnici u Puntlandu u kojem je ubijeno 20, a ranjeno preko 100 osoba, 6. veljače 2008.,

                        —

                        seriju bombaških napada i ciljanih ubojstava u Somalilandu kojima je namjera bila poremetiti parlamentarne izbore 2006.,

                        —

                        ubojstva nekoliko stranih humanitarnih radnika 2003. i 2004.

                  Prema izvješćima, organizacija Al-Shabaab napala je kompleks Ujedinjenih naroda u Somaliji 20. srpnja 2009. te je izdala dekret u kojem je zabranila djelovanje tri agencije Ujedinjenih naroda u područjima Somalije koja su pod njezinim nadzorom. Osim toga, snage Prijelazne savezne vlade Somalije sukobile su se s pobunjenicima iz organizacija al-Shabaab i Hizbul Islam od 11. do 12. srpnja 2009. što je rezultiralo smrću preko 60 osoba. U borbama 11. srpnja 2009. organizacija al-Shabaab ispalila je četiri mine u Vilu Somaliju koje su ubile tri vojnika Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM), a ozlijedile još osam osoba.
            Prema članku koji je 22. veljače 2009. objavila British Broadcasting Corporation, organizacija al-Shabaab preuzela je odgovornost za samoubilački napad automobilom bombom na vojnu bazu Afričke unije u Mogadišuu. Prema tom članku, Afrička unija potvrdila je da je ubijeno 11, a ranjeno 15 pripadnika mirovnih snaga Afričke unije.
            Prema članku koji je 14. srpnja 2009. objavio Reuters, pobunjenici iz organizacije al-Shabaab su 2009. gerilskim napadima pobijedili snage Somalije i Afričke unije.
            Prema članku koji je 10. srpnja 2009. objavio Voice of America, organizacija al-Shabaab sudjelovala je u napadu na snage somalijske vlade u svibnju 2009.
            Prema članku koji je 27. veljače 2009. objavljen na internetskim stranicama Vijeća za vanjske odnose, organizacija al-Shabaab se od 2006. bori protiv prijelazne vlade Somalije i njezinih etiopskih pomagača. Organizacija al-Shabaab ubila je jedanaest burundijskih vojnika u najsmrtonosnijem napadu na pripadnike mirovne misije AU-a od kada su razmješteni, a također se navodi da je organizacija al-Shabaab sudjelovala u teškim borbama u kojima je ubijeno najmanje petnaest osoba u Mogadišuu.”


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/713 od 12. svibnja 2016. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP o vojnoj operaciji Europske unije za doprinos odvraćanju, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz somalsku obalu

text:
               13.5.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 125/12

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/713
   od 12. svibnja 2016.
   o izmjeni Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP o vojnoj operaciji Europske unije za doprinos odvraćanju, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz somalsku obalu
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 10. studenoga 2008. donijelo Zajedničku akciju 2008/851/ZVSP (1) kojom je uspostavljena vojna operacija Europske unije Atalanta.

               (2)

               Vijeće je 21. studenoga 2014. donijelo Odluku 2014/827/ZVSP (2) kojom je izmijenjena Zajednička akcija 2008/851/ZVSP te je operacija Atalanta produljena do 12. prosinca 2016.

               (3)

               Unija je uspostavila program CRIMARIO za jačanje informiranosti o stanju u pomorstvu na području Indijskog oceana. Operacija Atalanta trebala bi doprinijeti provedbi programa CRIMARIO u okviru svojih sredstava i mogućnosti.

               (4)

               Operaciji Atalanta trebalo bi dopustiti da s relevantnim partnerima, uz iznimku osobnih podataka, razmjenjuje informacije o nezakonitim ili nedozvoljenim pomorskim aktivnostima prikupljene tijekom rutinskih operacija borbe protiv piratstva.

               (5)

               Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2244 (2015) produljen je mandat Skupini za praćenje Somalije i Eritreje (SEMG), osobito u pogledu embarga na oružje za Somaliju i uvoza i izvoza somalskog ugljena, te su pozdravljena nastojanja Združenih pomorskih snaga (CMF) na sprečavanju uvoza ugljena u Somaliju i izvoza iz nje te je izražena zabrinutost da se trgovinom ugljenom namiču sredstva za financiranje al-Shabaaba.

               (6)

               Zajedničku akciju 2008/851/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Zajednička akcija 2008/851/ZVSP mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 2. točka (l) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(l)

                           pomaže putem logističke potpore, pružanja stručnog znanja ili osposobljavanja na moru, na njihov zahtjev i u okviru sredstava i sposobnosti, misiji EUCAP Nestor, misiji EUTM Somalia, posebnom predstavniku EU-a za Rog Afrike i Delegaciji EU-a u Somaliji u pogledu njihovih mandata i područja djelovanja operacije Atalanta te doprinosi provedbi odgovarajućih programa EU-a, a posebno regionalnog programa za pomorsku sigurnost (MASE) iz 10. Europskog razvojnog fonda i programa CRIMARIO;”.

               2.

               U članku 15. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
               „3.   VP je ovlašten Združenim pomorskim snagama pod vodstvom Sjedinjenih Američkih Država („CMF”), preko svojeg sjedišta, kao i trećim državama koje ne sudjeluju u CMF-u te međunarodnim organizacijama koje su prisutne u području vojne operacije EU-a, dostaviti klasificirane podatke EU-a i dokumente nastale za potrebe vojne operacije EU-a na razini RESTREINT UE, na temelju reciprociteta, kada je takvo dostavljanje na terenu potrebno zbog operativnih razloga, u skladu sa sigurnosnim pravilima Vijeća i podložno aranžmanima između VP-a i nadležnih tijela gore navedenih trećih stranaka.”.

               3.

               U članku 15. dodaje se sljedeći stavak:
               „4.   Operaciju Atalanta ovlašćuje se da s SEMG-om i CMF-om, uz iznimku osobnih podataka, razmjenjuje informacije o nezakonitim ili nedozvoljenim aktivnostima prikupljene tijekom operacija borbe protiv piratstva.”.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Zajednička akcija Vijeća 2008/851/ZVSP od 10. studenoga 2008. o vojnoj operaciji Europske unije za doprinos odvraćanju, sprečavanju i suzbijanju djela gusarstva i oružane pljačke na somalskoj obali (SL L 301, 12.11.2008., str. 33.).

      (2)  Odluka Vijeća 2014/827/ZVSP od 21. studenoga 2014. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP o vojnoj operaciji Europske unije za doprinos odvraćanju, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz somalsku obalu (SL L 335, 22.11.2014., str. 19.).


title: Odluka Komisije (EU) 2015/886 оd 8. lipnja 2015. o izmjeni Odluke 2014/312/EU o utvrđivanju ekoloških kriterija za dodjelu znaka za okoliš EU-a za boje i lakove za unutarnju i vanjsku primjenu (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3782) (Tekst značajan za EGP)

text:
               10.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 144/12

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/886
   оd 8. lipnja 2015.
   o izmjeni Odluke 2014/312/EU o utvrđivanju ekoloških kriterija za dodjelu znaka za okoliš EU-a za boje i lakove za unutarnju i vanjsku primjenu

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3782)

   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 66/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o znaku za okoliš EU-a (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,
   nakon savjetovanja s Odborom Europske unije za znak za okoliš,
   budući da:

               (1)

               Odlukom Komisije 2014/312/EU (2) predviđa se prijelazno razdoblje za proizvođače čijim je proizvodima dodijeljen znak za okoliš EU-a za boje i lakove za unutarnju i vanjsku pripremu kako bi imali dovoljno vremena za prilagodbu svojih proizvoda tako da budu sukladni s revidiranim kriterijima i zahtjevima. Međutim, države članice obavijestile su Komisiju da zbog velikog broja proizvoda i dodatnih zahtjeva u dodijeljenih 12 mjeseci neće moći provjeriti proizvode sa znakom za okoliš. Za osiguravanje neometanog prijelaza potrebno je dodatno razdoblje.

               (2)

               Tehnički stručnjaci obavijestili su Komisiju i neke države članice da sadašnji tekst članka 2. točke 14. nije jasan. Navedenom definicijom omogućuje se pogrešno tumačenje u vezi s upućivanjem na „polarne sustave”. Izraz „polarni sustav” koji se odnosi na analitički sustav, a ne na sustav za premazivanje potrebno je razjasniti. Nadalje, preporučeno je da se u definiciji navede dodatni tehnički parametar, tlak pare. Svaka promjena u tekstu članka 2. točke 14. koja se odnosi na hlapive organske spojeve (HOS) mora se radi dosljednosti i jasnoće odražavati i u tekstu članka 2. točke 13.

               (3)

               Na temelju rasprava Odbora Europske unije za znak za okoliš održanih u studenome 2014. i u okviru foruma nadležnog tijela potrebno je razjasniti da se kriterij 3.(a) i s njim povezana referenca iz tablice 2. odnose na poluprozirne, a ne na adhezivne temeljne premaze ili bilo kakve druge prozirne premaze.

               (4)

               Radi dosljednosti, u kriteriju 3. (Učinkovitost pri uporabi), tablici 2., petom stupcu („Debeli dekorativni premaz za unutarnje i vanjske prostore (l)”), prvom retku (odnosi se na kriterij razmazivosti 3.(a)) Odluke 2014/312/EU mjernu jedinicu (1 m2/L) trebalo bi zamijeniti s „1 m2/kg”.

               (5)

               U kriteriju 5.(a)(i.) Odluke 2014/312/EU sadržan je popis skupina tvari koje su izričito navedene kao predmet procjene i verifikacije kriterija 5.(a). S obzirom na to da je dokazano kako taj popis tvari nije potpun, treba dodati dodatnu skupinu tvari, tj. „8. Tvari u vezivima i polimernim disperzijama, 8.(a). Veziva i sredstva za povezivanje, 8.(b). Reakcijski proizvodi i rezidue”. Nadalje, popis skupina tvari trebalo bi radi jasnoće premjestiti u tekst o procjeni i verifikaciji u okviru kriterija jer se popis koristi za procjenu i verifikaciju.

               (6)

               U točki 7.(a) Dodatka Odluci 2014/312/EU utvrđene su granične vrijednosti koncentracije za prisutnost formaldehida u konačnom proizvodu, ali su granične vrijednosti koncentracije u tablici pogrešno umetnute. U tablici bi trebalo biti jasno naznačeno da je granična vrijednost koncentracije za sve proizvode 0,0010 %, osim ako se primjenjuju odstupanja.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 16. Uredbe (EZ) br. 66/2010,

               (8)

               Odluku 2014/312/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2014/312/EU mijenja se kako slijedi:

               (1)

               u članku 2., točka 13. zamjenjuje se sljedećim:

                           „13.

                           ‚hlapivi organski spojevi’ (HOS) znači svi organski spojevi čija je početna točka vrelišta niža ili jednaka 250 °C, izmjereno pri standardnom tlaku od 101,3 kPa, kako su definirani u Direktivi 2004/42/EZ te koji u kapilarnoj koloni eluiraju do n-tetradekana i uključujući n-tetradekan (C14H30)”

                     ;

               (2)

               u članku 2., točka 14. zamjenjuje se sljedećim:

                           „14.

                           ‚poluhlapivi organski spojevi’ (PHOS) znači svi organski spojevi čija je početna točka vrelišta viša od 250 °C i niža od 370 °C, izmjereno pri standardnom tlaku od 101,3 kPa, te koji u kapilarnoj koloni eluiraju u retencijskom rasponu nakon n-tetradekana (C14H30) do n-dokosana i uključujući n-dokosan (C22H46);”

                     ;

               (3)

               u članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „2.   Dozvole za znak za okoliš EU-a dodijeljene u skladu s kriterijima utvrđenima odlukama 2009/543/EZ ili 2009/544/EZ mogu se koristiti 21 mjesec od dana donošenja ove Odluke.”;

               (4)

               Prilog se izmjenjuje u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2015.

            Za Komisiju

         Karmenu VELLA

            Član Komisije

      (1)  SL L 27, 30.1.2010., str. 1.

      (2)  Odluka Komisije 2014/312/EU оd 28. svibnja 2014. o utvrđivanju ekoloških kriterija za dodjelu znaka za okoliš EU-a za boje i lakove za unutarnju i vanjsku primjenu (SL L 164, 3.6.2014., str. 45.).

      PRILOG
      Prilog Odluci 2014/312/EU mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  naziv kriterija 3.(a) u kriteriju 3. (Učinkovitost pri uporabi), tablici 2. zamjenjuje se sljedećim: „3.(a) Razmazivost (samo za bijele i svijetle boje, uključujući bijele osnovne boje koje se upotrebljavaju u sustavima za nijansiranje) – ISO 6504/1. Ne odnosi se na lakove, lazure, prozirne adhezivne temeljne premaze ili bilo kakve druge prozirne premaze”.

                  2.

                  tekst „6 m2/L (nije neproziran)” u kriteriju 3. (Učinkovitost pri uporabi), tablici 2., u osmom i devetom stupcu koji se odnose na „Temeljni premaz (g)” te „Osnovni i temeljni premaz (h)”, u oba stupca zamjenjuje se sljedećim: „6 m2/L (nije neproziran ili ima posebna svojstva)”.

                  3.

                  peti stavak kriterija 3.(a) zamjenjuje se sljedećim:
                  „Poluprozirni temeljni i osnovni premazi imaju razmazivost od najmanje 6 m2, a oni neprozirni od najmanje 8 m2. Neprozirni temeljni premazi s posebnim blokirajućim/pečatnim svojstvima, penetracijskim/vezivnim svojstvima i temeljni premazi posebnih adhezivnih svojstava imaju razmazivost od najmanje 6 m2 po litri proizvoda.”

                  4.

                  kriterij 4. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              U četvrtom stavku rečenica „Markeri navedeni u tablici 4. koriste se kao osnova za razgraničenje rezultata dobivenih plinskom kromatografijom za PHOS.” zamjenjuje se rečenicom „Ispitivanje se provodi uporabom analitičkog sustava kako je naveden u uputama za uporabu kriterija.”;

                              (b)

                              Tablica 4. briše se;

                              (c)

                              u odjeljku Procjena i verifikacija, drugom stavku, druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:
                              „Ispitivanje se provodi uzimajući u obzir izmjene u ISO 11890-2 iz uputa za uporabu kriterija.”;

                  5.

                  točka (a)(i.) kriterija 5. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Za potrebe ove skupine proizvoda odobravaju se odstupanja u pogledu određenih skupina tvari koje mogu biti sadržane u konačnom proizvodu. Ovim se odstupanjima uvjetuju načini razvrstavanja prema opasnosti u odnosu na odstupanja za svaku određenu skupinu tvari te povezani uvjeti odstupanja i ograničenja koncentracije koji se primjenjuju. Odstupanja su utvrđena Dodatkom.”;

                  6.

                  u kriteriju 5.(a)(ii.), drugom stavku, druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

                              „—

                              sastojaka u formuli boja ili lakova koji su obuhvaćeni skupinom tvari navedenih u nastavku:

                                          (1)

                                          Konzervansi dodani kolorantima, vezivima i konačnom proizvodu

                                                      (a)

                                                      Konzervansi za gotove proizvode

                                                      (b)

                                                      Konzervansi za strojno nijansiranje

                                                      (c)

                                                      Konzervansi za zaštitu suhog sloja

                                                      (d)

                                                      Stabilizatori konzervansa

                                          (2)

                                          Tvari za sušenje i protiv stvaranja kore

                                                      (a)

                                                      Tvari za sušenje

                                                      (b)

                                                      Tvari protiv stvaranja kore

                                          (3)

                                          Inhibitori korozije

                                                      (a)

                                                      Inhibitori korozije

                                                      (b)

                                                      Sprečavanje pojave zelene patine

                                          (4)

                                          Površinski aktivne tvari

                                                      (a)

                                                      Površinski aktivne tvari za opću primjenu

                                                      (b)

                                                      Alkilfenoletoksilati (APEO-ovi)

                                                      (c)

                                                      Perfluorirane površinski aktivne tvari

                                          (5)

                                          Razne funkcionalne tvari za opću primjenu

                                                      (a)

                                                      Emulzije sa silikonskom smolom u bijelim bojama, kolorantima i podlogama za nijansiranje

                                                      (b)

                                                      Metali i njihovi spojevi

                                                      (c)

                                                      Mineralne sirovine uključujući punila

                                                      (d)

                                                      Sredstva za neutralizaciju

                                                      (e)

                                                      Optička bjelila

                                                      (f)

                                                      Pigmenti

                                          (6)

                                          Razne funkcionalne tvari za posebnu primjenu

                                                      (a)

                                                      UV zaštitna sredstva i stabilizatori

                                                      (b)

                                                      Plastifikatori

                                          (7)

                                          Rezidualne tvari koje mogu biti prisutne u konačnom proizvodu

                                                      (a)

                                                      Formaldehid

                                                      (b)

                                                      Otapala

                                                      (c)

                                                      Nereaktivni monomeri

                                                      (d)

                                                      Hlapivi aromatski spojevi i halogenirani spojevi

                                          (8)

                                          Tvari u vezivima i polimernim disperzijama

                                                      (a)

                                                      Veziva i sredstva za povezivanje

                                                      (b)

                                                      Reakcijski proizvodi i rezidue

                                    te koji su prisutni u koncentracijama višim od 0,010 %.”

                        ;

                  7.

                  unos za formaldehid u Dodatku zamjenjuje se sljedećim:

                              „7.   Rezidualne tvari koje mogu biti prisutne u konačnom proizvodu

                                          (a)

                                          Formaldehid

                                    Primjenjivost:
                              Svi proizvodi.

                              Slobodni formaldehid ne smije se namjerno dodavati konačnom proizvodu. Konačni se proizvod ispituje kako bi se odredio udio slobodnog formaldehida. Zahtjevi za ispitivanje uzorka odražavaju asortiman proizvoda.
                              Primjenjuju se sljedeće ukupne granične vrijednosti:
                              Odobravaju se sljedeća odstupanja od zahtjeva utvrđenog prvim stavkom:

                                          (i.)

                                          U slučaju kada su konzervansi koji su donori formaldehida neophodni za primjenu kao konzervansi za gotove proizvode radi zaštite određene vrste boje ili laka te kada se donor formaldehida koristi umjesto konzervansa izotiazolinona.

                                          (ii.)

                                          Ako polimerne disperzije (veziva) imaju, putem rezidualnih razina formaldehida, djelovanje donora formaldehida umjesto konzervansa za gotove proizvode.

                                    I u točki (i.) i (ii.) ukupni iznos ne smije prelaziti sljedeću graničnu vrijednost:

                              Verifikacija:
                              Udio slobodnog formaldehida određuje se za bijelu podlogu ili prozirnu podlogu za nijansiranje za koje se predviđa da sadržavaju teoretski najveću količinu formaldehida. Određuje se i sadržaj boje za nijansiranje za koju se predviđa da sadržava teoretski najveću količinu formaldehida.
                              Ispitna metoda:

                                          Granična vrijednost od 0,0010 %:
                                          Određivanje koncentracije u gotovim proizvodima primjenom metode Merckoquant. Ako nakon primjene ove metode rezultat nije konačan, koristi se metoda tekućinske kromatografije visoke djelotvornosti (HPLC) kako bi se potvrdila koncentracija u gotovim proizvodima.

                                          Granična vrijednost od 0,010 %:

                                                      (1)

                                                      sve boje: Određivanje koncentracije formaldehida u gotovom proizvodu analizom uz primjenu VdL-RL 03 ili tekućinske kromatografije visoke djelotvornosti (HPLC);

                                                      (2)

                                                      unutarnje bijele boje i lakovi: Određivanje analizom u skladu s normom ISO 16000-3. Emisije ne smiju prelaziti 0,25 ppm nakon prvog nanošenja te moraju biti manje od 0,05 ppm nakon što je prošlo 24 sata od prvog nanošenja.”

                              0,0010 %

                              0,010 %


title: Odluka Vijeća (EU) 2015/926 od 16. ožujka 2015. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje uspostavljenog Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, u vezi s donošenjem preporuke o provedbi akcijskog plana EU-Tunis (2013.–2017.) kojim se uspostavlja povlašteno partnerstvo

text:
               17.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 150/19

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/926
   od 16. ožujka 2015.
   o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje uspostavljenog Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, u vezi s donošenjem preporuke o provedbi akcijskog plana EU-Tunis (2013.–2017.) kojim se uspostavlja povlašteno partnerstvo
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir zajednički prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (1) („Sporazum”), potpisan je 17. srpnja 1995. i stupio na snagu 1. ožujka 1998.

               (2)

               Stranke namjeravaju potvrditi novi akcijski plan EU-Tunis (2013.–2017.) o uspostavi povlaštenog partnerstva („akcijski plan”) u okviru Europske politike susjedstva. Taj akcijski plan odražava posebno partnerstvo koje povezuje te stranke i trebao bi pridonijeti provedbi Sporazuma izradom i donošenjem konkretnih mjera radi ostvarenja ciljeva koje on postavlja.

               (3)

               Stajalište Unije u okviru Vijeća za pridruživanje trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu preporuke,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje uspostavljenog Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o provedbi akcijskog plana temelji se na nacrtu preporuke Vijeća za pridruživanje priloženom ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  SL L 97, 30.3.1998., str. 2.

      NACRT
      PREPORUKE br. 2015/… VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-TUNIS
      od
      o provedbi akcijskog plana EU-Tunis (2013.–2017.) o uspostavi povlaštenog partnerstva u okviru Europske politike susjedstva
      VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-A I TUNISA,
      uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, a posebno njegov članak 80.,
      budući da:

                  (1)

                  Članak 80. Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane („Sporazum”) daje Vijeću za pridruživanje ovlast za izdavanje odgovarajućih preporuka za potrebe postizanja ciljeva sporazuma (1).

                  (2)

                  Na temelju članka 90. Sporazuma, stranke poduzimaju sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza iz sporazuma te nastoje ostvariti ciljeve utvrđene u sporazumu.

                  (3)

                  Stranke su se usuglasile o tekstu akcijskog plana EU-Tunis (2013.–2017.) o uspostavi povlaštenog partnerstva („akcijski plan”) u okviru Europske politike susjedstva.

                  (4)

                  Akcijski plan trebao bi doprinijeti provedbi sporazuma izradom i donošenjem, prema dogovoru između stranaka, konkretnih mjera koje će pružiti praktične upute za tu provedbu.

                  (5)

                  Svrha je akcijskog plana, s jedne strane, određivanje konkretnih mjera za ispunjavanje obveza stranaka koje proizlaze iz Sporazuma i, s druge strane, pružanje šireg okvira za daljnje jačanje odnosa između Europske unije i Tunisa s ciljem postizanja znatne gospodarske integracije i produbljenja političke suradnje, u skladu s općim ciljevima Sporazuma,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Jedini članak
      Vijeće za pridruživanje preporuča da stranke provedu akcijski plan (2), u mjeri u kojoj je provedba usmjerena na postizanje ciljeva Sporazuma.

         Sastavljeno u …

               Za Vijeće za pridruživanje

               Predsjednik

         (1)  SL L 97, 30.3.1998., str. 2.

         (2)  Vidjeti dokument st 15164/14 ADD 1, str. 5., na http://register.consilium.europa.eu.


title: 2009/816/EZ, Euratom: Odluka Vijeća i Komisije od 19. listopada 2009. o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana s druge strane, uzimajući u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji

text:
               11/Sv. 119

               HR

               Službeni list Europske unije

               64

         32009D0816

               L 291/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA I KOMISIJE
   od 19. listopada 2009.
   o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana s druge strane, uzimajući u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji
   (2009/816/EZ, Euratom)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 44. stavak 2., članak 47. stavak 2. zadnju rečenicu, i članak 55., članak 57. stavak 2., članak 71., članak 80. stavak 2., članak 93., članak 94., članak 133.i članak 181. (a), i u vezi člankom 300. stavkom 2 i člankom 300. stavkom 3. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju Bugarske i Rumunjske, a posebno njegov članak 6. drugi stavak,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir suglasnost Vijeća sukladno članku 101. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,
   budući da:

               (1)

               Protokol Sporazumu o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, uzimajući u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji, bio je potpisan u ime Europske zajednice i država članica 9. prosinca 2008. u skladu s Odlukom Vijeća 2009/173/EZ (2).

               (2)

               Protokol se primjenjivao na privremenoj osnovi od 1. siječnja 2007. do njegova stupanja na snagu.

               (3)

               Protokol je potrebno zaključiti,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Protokol Sporazumu o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, uzimajući u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji, ovime se odobrava u ime Europske zajednice, Europske zajednice za atomsku energiju i država članica.
   Tekst Protokola prilaže se ovoj Odluci (3).
   Članak 2.
   U ime Europske zajednice i njezinih država članica predsjednik Vijeća, sukladno članku 3. Protokola, upućuje obavijest. U ime Europske zajednice za atomsku energiju predsjednik Komisije istodobno upućuje takvu obavijest.

      Sastavljeno u Luxembourgu 19. listopada 2009.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. ERLANDSSON

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  Mišljenje Europskog parlamenta od 10. srpnja 2007. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 62, 6.3.2009., str. 7.

      (3)  SL L 62, 6.3.2009., str. 9.


title: Odluka (EU) 2017/899 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji

text:
               25.5.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 138/131

         ODLUKA (EU) 2017/899 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 17. svibnja 2017.
   o uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
   budući da:

               (1)

               U višegodišnjem programu za politiku radiofrekvencijskog spektra („RSPP”), koji je uspostavljen Odlukom br. 243/2012/EU (3), Europski parlament i Vijeće utvrdili su ciljeve određivanja najmanje 1 200 MHz spektra primjerenog za bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija u Uniji do 2015., podupiranja daljnjeg razvoja inovativnih radiodifuzijskih usluga osiguranjem dostatnog spektra za satelitsko i zemaljsko pružanje takvih usluga ako je potreba za tim jasno obrazložena, te osiguranja dostatnog spektra za proizvodnju programa i posebne događaje („PMSE”).

               (2)

               U komunikaciji od 6. svibnja 2015. pod naslovom „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta” Komisija je istaknula važnost frekvencijskog pojasa 694-790 MHz („700 MHz”) za osiguranje pružanja širokopojasnih usluga u ruralnim područjima kako bi se osigurao pristup i povezivost te je naglasila potrebu za koordiniranim oslobađanjem tog frekvencijskog pojasa, poštujući pritom posebne potrebe distribucije radiodifuzijskih usluga. Smanjenje digitalnog jaza, i u pogledu pokrivenosti i u pogledu znanja, važan je aspekt koji mora biti prioritet, a da se pritom ne stvaraju novi jazovi kada korisnici prihvate nove tehnologije.

               (3)

               Djelotvorno upravljanje spektrom uvjet je za industrijski prijelaz na mreže pete generacije (5G), što bi Uniju smjestilo u središte inovacija i stvorilo okolinu pogodnu za razvoj elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, maksimizirajući time potencijal rasta digitalnog gospodarstva. Digitalno društvo sve će više biti u srži gospodarstva Unije, što zahtijeva potpunu mrežnu pokrivenost radi razvoja usluga povezanih s internetom stvari, e-trgovinom i europskim uslugama računalstva u oblaku te radi iskorištavanja svih prednosti digitalizacije industrijskih sektora (Industry 4.0) diljem Unije.

               (4)

               Pojas 700 MHz prilika je za uspostavu globalno usklađenog i koordiniranog spektra za bežične širokopojasne usluge kojim se omogućava ekonomija razmjera. Njime bi se u urbanim te ruralnim ili udaljenim područjima trebao omogućiti razvoj novih inovativnih digitalnih usluga kao što su e-zdravstvo i m-zdravstvo, uz pomoć mobilnih telefona, uređaja za praćenje pacijenata i drugih bežičnih uređaja te pametnih energetskih mreža.

               (5)

               U rezoluciji od 19. siječnja 2016. pod naslovom „Prema aktu o jedinstvenom digitalnom tržištu” Europski parlament podsjetio je države članice na njihovu obvezu da do 2020. potpuno uvedu barem najmanje ciljane brzine od 30 Mbit/s, naglasio je da je radiofrekvencijski spektar ključan resurs za unutarnje tržište bežičnih širokopojasnih komunikacija i emitiranje i da je od iznimne važnosti za buduću konkurentnost Unije te je, kao prioritet, pozvao na usklađen i konkurentan okvir za dodjelu spektra i za djelotvorno upravljanje spektrom.

               (6)

               Spektar je opće dobro. U frekvencijskom pojasu 470-790 MHz on je vrijedno sredstvo za isplativo uvođenje bežičnih mreža s univerzalnom pokrivenošću u zatvorenim i otvorenim prostorima. Taj se spektar trenutačno upotrebljava u cijeloj Uniji za digitalnu zemaljsku televiziju („DTT”) i bežični audio PMSE. On je stoga preduvjet za pristup kulturnom sadržaju, informacijama i idejama te za njihovo širenje. Usporedno s novim oblicima distribucije njime se podupire razvoj medija te kreativnih, kulturnih i istraživačkih sektora koji se za bežično pružanje sadržaja krajnjim korisnicima u velikoj mjeri oslanjaju na njega.

               (7)

               Dodjelu frekvencijskog pojasa 700 MHz trebalo bi strukturirati na način da olakšava tržišno natjecanje te bi je trebalo provesti na način kojim se ne podriva postojeće tržišno natjecanje.

               (8)

               Za Regiju 1, koja uključuje Uniju, Radijskim propisima Međunarodne telekomunikacijske unije, donesenima 2015. na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji, predviđena je dodjela frekvencijskog pojasa 700 MHz za radiodifuzijske usluge i usluge pokretnih komunikacija (osim mobilnih zrakoplovnih) na koprimarnoj osnovi. Frekvencijski pojas 470-694 MHz („ispod 700 MHz”) i dalje je isključivo dodijeljen za radiodifuzijske usluge, na primarnoj osnovi, te za uporabu za bežični audio PMSE, na sekundarnoj osnovi.

               (9)

               Zbog brzog rasta bežičnog širokopojasnog prometa i sve veće ekonomske, industrijske i društvene važnosti digitalnog gospodarstva povećanje kapaciteta bežičnih mreža postaje nužnost. Spektar u frekvencijskom pojasu 700 MHz osigurava i dodatan kapacitet i univerzalnu pokrivenost, a posebno za ruralna, planinska i otočna područja te druga udaljena područja, koja su zahtjevna u ekonomskom smislu, a koja su unaprijed određena u skladu s područjima koja su nacionalni prioritet, između ostalog uzduž glavnih kopnenih prometnih pravaca, te za uporabu u zatvorenim prostorima i komunikaciju između strojeva na velikim udaljenostima. U tom bi kontekstu dosljednim i koordiniranim mjerama za osiguranje visokokvalitetne zemaljske bežične pokrivenosti u cijeloj Uniji, koje se nadovezuju na najbolju nacionalnu praksu u pogledu obveza iz dozvola operatora, trebalo težiti ostvarivanju cilja RSPP-a da svi građani diljem Unije do 2020. imaju pristup, i u zatvorenim i u otvorenim prostorima, najvećim širokopojasnim brzinama od najmanje 30 Mbit/s te bi trebalo težiti ostvarivanju ambiciozne vizije za gigabitno društvo u Uniji. Takvim mjerama promicat će se inovativne digitalne usluge i osigurati dugoročne društvene i gospodarske koristi.

               (10)

               Mreže pete generacije imat će značajan utjecaj ne samo na digitalni sektor, već i na cjelokupna gospodarstva. Uspješno pokretanje mreža pete generacije u Uniji, a posebno s obzirom na sporo uvođenje mreža četvrte generacije (4G) i odgovarajućih usluga, bit će presudno za gospodarski razvoj i konkurentnost te produktivnost gospodarstva Unije. Unija stoga treba preuzeti vodeću ulogu osiguravanjem dovoljno spektra za uspješno pokretanje i razvoj mreža pete generacije. Osim toga, pri davanju ovlaštenja za uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz države članice trebale bi uzeti u obzir priliku da osiguraju da operatori pokretnih virtualnih mreža imaju mogućnost povećati svoju zemljopisnu pokrivenost. Kada država članica to zatraži, Komisija bi, ako je to izvedivo, trebala olakšati održavanje zajednički organiziranih dražbi i time doprinijeti sveeuropskim strukturama.

               (11)

               Zajednička uporaba spektra unutar istog frekvencijskog pojasa između, s jedne strane, uporabe dvosmjerne bežične širokopojasne usluge za uporabu na širokom području (uzlazna i silazna veza) i, s druge strane, uporabe jednosmjernog televizijskog emitiranja ili uporabe za bežični audio PMSE, tehnički je problematična kada se područja njihove pokrivenosti preklapaju ili su blizu. To znači da bi prenamjenom frekvencijskog pojasa 700 MHz za dvosmjerne zemaljske bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija DTT i korisnici bežičnog audio PMSE-a izgubili dio svojih resursa spektra. Stoga je sektorima DTT-a i PMSE-a potrebna dugoročna regulatorna predvidljivost u pogledu raspoloživosti dostatnog spektra kako bi mogli zaštititi održivo pružanje i razvoj svojih usluga, posebno besplatne televizije, te istodobno osigurati odgovarajuće okruženje za ulaganja kako bi se postigli ciljevi audiovizualne politike Unije i ciljevi nacionalne audiovizualne politike kao što su društvena kohezija, pluralizam medija i kulturna raznolikost. Postoji mogućnost da će na razini Unije i na nacionalnoj razini biti potrebne mjere za osiguravanje dodatnog resursa spektra za uporabu za bežični audio PMSE izvan frekvencijskog pojasa 470-790 MHz.

               (12)

               U svojem izvješću Komisiji Pascal Lamy, predsjednik skupine na visokoj razini za buduću uporabu UHF pojasa (470-790 MHz), preporučio je da frekvencijski pojas 700 MHz bude stavljen na raspolaganje za bežične širokopojasne usluge do 2020. (+/– dvije godine). Takvo oslobađanje pridonijelo bi postizanju cilja dugoročne regulatorne predvidljivosti za DTT stavljanjem na raspolaganje frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz do 2030., iako bi to trebalo preispitati do 2025.

               (13)

               Skupina za politiku upravljanja radiofrekvencijskim spektrom preporučila je u mišljenju o dugoročnoj strategiji za buduću uporabu UHF pojasa (470-790 MHz) u Europskoj uniji od 19. veljače 2015. usvajanje koordiniranog pristupa u cijeloj Uniji kako bi frekvencijski pojas 700 MHz bio stavljen na raspolaganje za djelotvornu uporabu za bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija do kraja 2020., napominjući da države članice na temelju valjano opravdanih razloga mogu odlučiti da će odgoditi stavljanje pojasa na raspolaganje do najviše dvije godine. Osim toga, raspoloživost frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz za pružanje radiodifuzijskih usluga trebalo bi osigurati do 2030.

               (14)

               Pojedine su države članice već pokrenule ili zaključile nacionalni proces davanja ovlaštenja za uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz za dvosmjerne zemaljske bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija. Potreban je koordinirani pristup u pogledu buduće uporabe frekvencijskog pojasa 700 MHz, kojim bi se također trebala osigurati regulatorna predvidljivost, uspostaviti ravnoteža između raznolikosti država članica i ciljeva digitalnog jedinstvenog tržišta te promicati europsko vodstvo u pogledu međunarodnog tehnološkog razvoja. U tom bi kontekstu od država članica trebalo zahtijevati da pravodobno prenamijene frekvencijski pojas 700 MHz u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom.

               (15)

               Države članice trebale bi moći, na temelju valjano opravdanih razloga, odgoditi dopuštanje uporabe pojasa 700 MHz za zemaljske sustave koji mogu pružati bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija do najviše dvije godine nakon roka 2020. koji vrijedi za cijelu Uniju. Razlozi za takvu odgodu trebali bi biti ograničeni na neriješena pitanja prekograničnog usklađivanja koja za posljedicu imaju štetne smetnje, potrebu osiguranja i složenost osiguravanja tehničkog prijelaza velikog dijela stanovništva na napredne standarde radiodifuzijskog emitiranja, financijske troškove prijelaza koji premašuju očekivani prihod od postupaka dodjele te višu silu. Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi na najmanju moguću mjeru svele štetne smetnje koje iz toga proizlaze u pogođenim državama članicama. U slučaju da države članice odgode dopuštanje uporabe pojasa700 MHz, one bi o tome trebale obavijestiti ostale države članice i Komisiju te navesti valjano opravdane razloge za tu odgodu u svojim nacionalnim planovima djelovanja. Takve države članice i sve države članice pogođene odgodom trebale bi surađivati radi koordiniranja procesa oslobađanja frekvencijskog pojasa 700 MHz i trebale bi navesti informacije o takvom koordiniranju u svojim nacionalnim planovima djelovanja.

               (16)

               Uporabom frekvencijskog pojasa 700 MHz za druge primjene u trećim zemljama, kako je dopušteno međunarodnim sporazumima ili na dijelovima državnog područja koji su izvan stvarne kontrole tijela države članice, mogla bi se ograničiti uporaba frekvencijskog pojasa 700 MHz za zemaljske bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija u pojedinim državama članicama. To bi te države članice spriječilo u poštovanju zajedničkog vremenskog rasporeda utvrđenog na razini Unije. Dotične države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi na najmanju moguću mjeru smanjile trajanje i zemljopisni opseg tih ograničenja te bi, prema potrebi, trebale zatražiti pomoć Unije u skladu s člankom 10. stavkom 2. Odluke br. 243/2012/EU. Također bi trebale obavijestiti Komisiju o takvim ograničenjima u skladu s člankom 6. stavkom 2. i člankom 7. Odluke br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), a informacije bi trebale biti objavljene u skladu s člankom 5. Odluke br. 676/2002/EZ.

               (17)

               Ovom se Odlukom ne bi trebale dovoditi u pitanje mjere poduzete na nacionalnoj razini, u skladu s pravom Unije, kojima se nastoje ostvariti ciljevi od općeg interesa u vezi s pravom država članica na organizaciju i uporabu svojeg spektra za potrebe javnog reda, javne sigurnosti i obrane.

               (18)

               Uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz za zemaljske bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija trebalo bi što je prije moguće podvrgnuti fleksibilnom režimu izdavanja ovlaštenja. To bi trebalo uključivati mogućnost da nositelji prava uporabe spektra prenesu svoja postojeća prava i iznajme ih u kontekstu primjene članaka 9., 9.a i 9.b Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), pri čemu treba uzeti u obzir obvezu poticanja učinkovitog tržišnog natjecanja bez narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu elektroničkih komunikacijskih usluga u skladu s člankom 5. Odluke br. 243/2012/EU. Države članice trebale bi tijekom provedbe ocjenjivanja u postupku izdavanja dozvola za korištenje spektra uzeti u obzir trajanje dozvola, poslovni plan operatorâ te doprinos poslovnog plana ispunjavanju ciljeva Digitalne agende i promicanje inovativnih digitalnih usluga kao i dugoročne društvene i gospodarske koristi.

               (19)

               Važno je postići dugoročnu regulatornu predvidljivost za DTT u pogledu pristupa frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz, uzimajući u obzir ishod Svjetske radiokomunikacijske konferencije održane 2015. U skladu s člancima 9. i 9.a Direktive 2002/21/EZ države članice trebale bi, kada je to moguće, primijeniti fleksibilan pristup te bi trebale moći dopustiti uvođenje alternativnih uporaba, kao što su zemaljske bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz, u skladu s nacionalnim potrebama za distribuciju radiodifuzijskih usluga, između ostalog za inovativne inicijative koje pokreću korisnici. Takve alternativne uporabe trebale bi zajamčiti neprekinut pristup dijelu spektra koji će se primarno koristiti za radiodifuzijske usluge, ovisno o nacionalnoj potražnji. U tu svrhu države članice trebale bi promicati suradnju između radiotelevizijskih kuća, pružatelja usluga radiodifuzijskog emitiranja i operatora mreža pokretnih komunikacija kako bi se olakšala konvergencija audiovizualnih i internetskih platformi te zajednička uporaba spektra. Kada dopuštaju uporabu frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz za zemaljske bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija, države članice trebale bi osigurati da takva uporaba ne uzrokuje štetne smetnje za digitalno zemaljsko radiodifuzijsko emitiranje u susjednim državama članicama, kako je predviđeno u sporazumu postignutom na Regionalnoj radiokomunikacijskoj konferenciji održanoj 2006.

               (20)

               Države članice trebale bi donijeti koherentne nacionalne planove djelovanja radi olakšavanja uporabe frekvencijskog pojasa 700 MHz za zemaljske bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija te pritom osigurati kontinuitet za usluge televizijskog emitiranja koje napuštaju taj pojas. Nakon donošenja takvih nacionalnih planova djelovanja države članice trebale bi ih na transparentan način staviti na raspolaganje u Uniji. Nacionalni planovi djelovanja trebali bi obuhvaćati aktivnosti i vremenske rasporede za ponovno planiranje frekvencije, tehnički razvoj mreža i opreme za krajnje korisnike, supostojanje radijske i neradijske opreme, postojeće i nove režime izdavanja ovlaštenja, mehanizme izbjegavanja štetnih smetnji za korisnike spektra u susjednim pojasevima te informacije o mogućnosti naknade troškova prelaska, ako do takvih troškova dođe, kako bi se, između ostalog, izbjegli troškovi za krajnje korisnike ili radiotelevizijske kuće. Ako države članice namjeravaju zadržati DTT, u nacionalnim planovima djelovanja trebalo bi razmotriti mogućnost olakšavanja nadogradnje opreme za radiodifuzijsko emitiranje tehnologijama koje se spektrom koriste učinkovitije, kao što su napredni videoformati (npr. HEVC) ili tehnologije prijenosa signala (npr. DVB-T2).

               (21)

               Opseg i mehanizam moguće naknade za izvršenje prijelaza u uporabi spektra, posebno za krajnje korisnike, trebalo bi analizirati u skladu s relevantnim nacionalnim odredbama, kako je predviđeno člankom 14. Direktive 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), te bi oni trebali biti u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kako bi se, na primjer, olakšao prijelaz na tehnologije koje se spektrom koriste učinkovitije. Komisija bi državi članici na njezin zahtjev trebala moći pružiti smjernice za olakšavanje prijelaza u uporabi spektra.

               (22)

               Komisija bi, u suradnji s državama članicama, trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće o kretanjima u uporabi frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz s ciljem osiguravanja učinkovite uporabe spektra, u skladu s primjenjivim pravom Unije. Komisija bi u obzir trebala uzeti društvene, gospodarske, kulturne i međunarodne aspekte koji utječu na uporabu frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz, daljnji tehnološki razvoj, promjene u ponašanju potrošača i uvjete u pogledu povezivosti radi poticanja rasta i inovacija u Uniji.

               (23)

               S obzirom na to da cilj ove Odluke, to jest osiguranje koordiniranog pristupa uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji u skladu sa zajedničkim ciljevima, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Države članice od 30. lipnja 2020. dopuštaju uporabu frekvencijskog pojasa 694-790 MHz („700 MHz”) za zemaljske sustave koji mogu pružati bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija samo u skladu s usklađenim tehničkim uvjetima koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 4. Odluke br. 676/2002/EZ.
   Međutim, države članice mogu odgoditi dopuštanje uporabe frekvencijskog pojasa 700 MHz do najviše dvije godine na temelju jednog ili više valjano opravdanih razloga navedenih u Prilogu ovoj Odluci. U slučaju takve odgode dotična država članica o tome obavješćuje ostale države članice i Komisiju i navodi te valjano opravdane razloge u nacionalnom planu djelovanja donesenom u skladu s člankom 5. ove Odluke. Ako je to potrebno, države članice provode postupak izdavanja ovlaštenja ili mijenjaju relevantna postojeća prava uporabe spektra u skladu s Direktivom 2002/20/EZ kako bi dopustile takvu uporabu.
   Država članica koja odgodi dopuštanje uporabe frekvencijskog pojasa 700 MHz na temelju drugog podstavka i države članice pogođene tom odgodom međusobno surađuju radi koordiniranja procesa oslobađanja frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija i navode informacije o takvom koordiniranju u nacionalnim planovima djelovanja donesenima u skladu s člankom 5.
   2.   Kako bi dopustile uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz u skladu sa stavkom 1., države članice do 31. prosinca 2017. sklapaju sve potrebne sporazume o prekograničnom usklađivanju frekvencija u Uniji.
   3.   Obveze utvrđene u stavcima 1. i 2. ne obvezuju države članice na zemljopisnim područjima na kojima usklađivanje frekvencija s trećim zemljama još uvijek nije riješeno, pod uvjetom da države članice poduzimaju sve provedive napore kako bi na najmanju moguću mjeru smanjile trajanje i zemljopisni opseg takvog neriješenog usklađivanja te da jednom godišnje izvješćuju Komisiju o rezultatima, sve do rješavanja još uvijek otvorenih pitanja usklađivanja.
   Prvi podstavak primjenjuje se na probleme u usklađivanju spektra u Republici Cipru koji proizlaze iz činjenice da je Vlada Cipra spriječena u izvršavanju stvarne kontrole na dijelu svojeg državnog područja.
   4.   Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje pravo država članica na organizaciju i uporabu svojeg spektra za potrebe javnog reda, javne sigurnosti i obrane.
   Članak 2.
   Nakon davanja pravâ na uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz za zemaljske sustave koji mogu pružati bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija, države članice dopuštaju prijenos ili najam takvih prava u skladu s otvorenim i transparentnim postupcima na temelju primjenjivog prava Unije.
   Članak 3.
   1.   Kada države članice daju ovlaštenje za uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz ili mijenjaju postojeća prava njegove uporabe, one na odgovarajući način uzimaju u obzir potrebu postizanja ciljeva ciljane brzine i kvalitete utvrđenih u članku 6. stavku 1. Odluke br. 243/2012/EU, uključujući pokrivenost na unaprijed određenim nacionalnim prioritetnim područjima, kao što su područja uzduž glavnih kopnenih prometnih pravaca, kako bi se omogućilo da bežične aplikacije i europsko vodstvo u novim digitalnim uslugama djelotvorno doprinesu gospodarskom rastu Unije. Takve mjere mogu uključivati uvjete za olakšavanje ili poticanje zajedničke uporabe mrežne infrastrukture ili spektra u skladu s pravom Unije.
   2.   Pri primjeni stavka 1. države članice ocjenjuju potrebu da prava uporabe za frekvencije unutar frekvencijskog pojasa 700 MHz povežu s određenim uvjetima te se, prema potrebi, o tome savjetuju s relevantnim dionicima.
   Članak 4.
   Države članice najkasnije do 2030. osiguravaju raspoloživost frekvencijskog pojasa 470-694 MHz („ispod 700 MHz”) za zemaljsko pružanje radiodifuzijskih usluga, uključujući besplatnu televiziju te za uporabu od strane bežičnog audio PMSE-a, na temelju nacionalnih potreba, uzimajući u obzir načelo tehnološke neutralnosti. Države članice osiguravaju da je svaka druga uporaba frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz na njihovu državnom području usklađena s nacionalnim potrebama radiodifuzijskog emitiranja u relevantnoj državi članici te da ne uzrokuje štetne smetnje niti iziskuje zaštitu od zemaljskog pružanja radiodifuzijskih usluga u susjednoj državi članici. Takvom se uporabom ne dovode u pitanje obveze koje proizlaze iz međunarodnih sporazuma, poput sporazuma o prekograničnom usklađivanju frekvencija.
   Članak 5.
   1.   Države članice što je prije moguće i ne kasnije od 30. lipnja 2018. donose i objavljuju svoj nacionalni plan i vremenski raspored („nacionalni plan djelovanja”), uključujući detaljne korake za ispunjavanje svojih obveza iz članaka 1. i 4. Države članice sastavljaju svoje nacionalne planove djelovanja nakon savjetovanja sa svim relevantnim dionicima.
   2.   Kako bi osigurale da je uporaba frekvencijskog pojasa 700 MHz u skladu s člankom 1. stavkom 1., države članice u svojim nacionalnim planovima djelovanja navode, prema potrebi, informacije o mjerama, uključujući bilo kakve mjere podrške, za ograničavanje utjecaja predstojećeg procesa prijelaza na javnost i korisnike bežičnog audio PMSE-a te o mjerama za olakšavanje pravodobne raspoloživosti interoperabilne opreme za televizijsko emitiranje i prijamnikâ na unutarnjem tržištu.
   Članak 6.
   Države članice mogu, prema potrebi i u skladu s pravom Unije, osigurati da adekvatna naknada za izravni trošak prelaska na drugi spektar ili prenamjene spektra, a posebice za trošak nastao krajnjim korisnicima, bude pružena brzo i na transparentan način kako bi se, između ostalog, olakšao prijelaz na tehnologije koje se spektrom koriste učinkovitije.
   Na zahtjev dotične države članice Komisija može pružiti smjernice o takvoj naknadi radi olakšavanja prijelaza u uporabi spektra.
   Članak 7.
   Komisija, u suradnji s državama članicama, izvješćuje Europski parlament i Vijeće o kretanjima u uporabi frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz s ciljem osiguravanja učinkovite uporabe spektra, u skladu s primjenjivim pravom Unije. Komisija u obzir uzima društvene, gospodarske, kulturne i međunarodne aspekte koji utječu na uporabu frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz u skladu s člancima 1. i 4., daljnji tehnološki razvoj, promjene u ponašanju potrošača i uvjete u pogledu povezivosti radi poticanja rasta i inovacija u Uniji.
   Članak 8.
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 9.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 17. svibnja 2017.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         A. TAJANI

            Za Vijeće

            Predsjednik

         C. ABELA

      (1)  SL C 303, 19.8.2016., str. 127.

      (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 25. travnja 2017.

      (3)  Odluka br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).

      (4)  Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (SL L 108, 24.4.2002., str. 1.).

      (5)  Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

      (6)  Direktiva 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (SL L 108, 24.4.2002., str. 21.).

      PRILOG
      Opravdani razlozi za odgodu dopuštanja uporabe frekvencijskog pojasa 700 MHz za zemaljske sustave koji mogu pružati bežične širokopojasne usluge elektroničkih komunikacija nakon 30. lipnja 2020. (članak 1. stavak 1.):

                  1.

                  neriješeni problemi pri prekograničnom koordiniranju koji za posljedicu imaju štetne smetnje;

                  2.

                  potreba osiguranja i složenost osiguravanja tehničkog prijelaza velikog dijela stanovništva na napredne standarde radiodifuzijskog emitiranja;

                  3.

                  financijski troškovi prijelaza koji premašuju očekivani prihod od postupaka dodjele;

                  4.

                  viša sila.


title: 2011/279/EU: Odluka Komisije od 13. svibnja 2011. o prihvaćanju obveze s obzirom na cijenu ponuđenu u vezi s antidampinškim postupkom za uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine

text:
               11/Sv. 119

               HR

               Službeni list Europske unije

               222

         32011D0279

               L 125/26

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 13. svibnja 2011.
   o prihvaćanju obveze s obzirom na cijenu ponuđenu u vezi s antidampinškim postupkom za uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine
   (2011/279/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezine članke 8. i 9.,
   nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

               (1)

               Uredbom (EU) br. 1036/2010 (2) Komisija je uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz u Uniju zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine.

               (2)

               Nakon donošenja privremenih antidampinških mjera Komisija je nastavila ispitni postupak u vezi dampinga, štete i interesa Unije. U ispitnom su postupku potvrđeni privremeni nalazi štetnog dampinga u vezi tih uvoza.

               (3)

               Konačni nalazi i zaključci ispitnog postupka utvrđeni su u Uredbi Vijeća (EU) br. 464 od 11. svibnja 2011. kojom je uvedena konačna antidampinška pristojba i konačno su ubrane privremene pristojbe uvedene na uvoze zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine (3) („dotični proizvod”).

         B.   OBVEZA S OBZIROM NA CIJENU

               (4)

               Nakon donošenja privremenih antidampinških mjera Alumina d.o.o. Zvornik, proizvođač izvoznik iz Bosne i Hercegovine, koji je surađivao u ispitnom postupku, sa svojim povezanim trgovačkim društvom u Uniji, AB Kauno Tiekimas filialas „Kauno Tiekimas”, smještenim u Kaunasu, u Litvi, ponudio je obvezu s obzirom na cijenu u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. U ovoj ponudi preuzimanja obveze oba su trgovačka društva ponudila prodavati dotični proizvod ili iznad razina cijene koja eliminira štetne učinke dampinga utvrđenog tijekom ispitnog postupka.

               (5)

               Ponuda minimalne uvozne cijene (MUC) dvaju trgovačkih društava temeljila se je na uobičajenoj vrijednosti koja je izračunana za razdoblje ispitnog postupka.

               (6)

               Ponuda obveze s obzirom na cijene sadržavala je i odredbu o tome da se prodaje dotičnog proizvoda otpremaju izravno iz Alumine d.o.o. Zvornik prvom neovisnom kupcu u Uniji te da se zaračunavaju bilo iz Alumine d.o.o. Zvornik prvom neovisnom kupcu u Uniji prvom neovisnom kupcu u Uniji ili da ih zaračunava Kauno izravno. Nadalje, trgovačka su društva ponudila povezati prijenosne račune za dotični proizvod koje je izdao Alumina d.o.o. Zvornik za Kaumo Tiekimas i račune Kauno Tiekimasa o daljnjoj prodaji prvom neovisnom kupcu u Uniji.

               (7)

               Oba su trgovačka društva pristala i preuzeti obvezu o redovitom i detaljnom informiranju Komisije o prodajama u Uniju, a čime su Komisiji omogućili učinkovito praćenje preuzete obveze.

         C.   PRIMJEDBE STRANAKA I PRIHVAĆANJE OBVEZE

               (8)

               Industrija Unije navela je da se ne slaže s prihvaćanjem ponude o preuzimanju obveze, posebno s fiksnim MUC-om. Tvrdili su da cijene zeolita A u praha ovise o troškovima sirovine, posebno kaustične sode i energije i da se očekuje rast tržišne cijene. S tim u vezi navodi se da raspoložive informacije o razvoju troška proizvodnje (uključujući troškove sirovina i energije) potvrđuju da je razvoj linearan. Podaci prikupljeni tijekom ispitnog postupka ukazuju da se cijene glavnih sirovina nisu značajno mijenjale osim kaustične sode sredinom 2009., ali da se taj trend promijenio krajem 2009. i da su se cijene vratile na dugoročni prosjek. Osim toga, energija nije sirovina kao ulazni materijal i ne može se povezati s MUC-om. Industrija Unije sumnjala je u to da se bosanski proizvođač izvoznik i njegovo povezano trgovačko društvo mogu smatrati pouzdanima s obzirom na njihovu financijsku situaciju. Međutim, u potvrdu te tvrdnje nisu iznesene konkretne informacije koje se mogu provjeriti. Pouzdanost ranije spomenutih stranaka bila je upitna i zato što se tvrdilo da su uvoz dotičnog proizvoda deklarirali prema različitim brojevima KN-a. S tim u vezi navodi se da je dotični proizvod trenutačno razvrstan u broj KN-a ex 2842 10 00 i da trgovačka društva koja su ponudila preuzimanje obveze ne izvršavaju carinsku deklaraciju. Tvrdilo se i da bosanski proizvođač izvoznik može prodavati druge proizvode u Uniju i na taj način povećati opasnost križanja kompenzacije i da povezano trgovačko društvo u Uniji može isplatiti kompenzaciju svojim kupcima u Uniji kada prodaje proizvod prema MUC-u. S tim u vezi navode se da Komisija nije utvrdila nikakvu sustavnu opasnost od križanja kompenzacije budući da su jasno definirani tržište i kupci zeolita A u prahu. Napose, kupci koji kupuju zeolit A u prahu ne kupuju ni jedan drugi proizvod Alumine d.o.o. Zvornik budući da oni posluju na sasvim različitim tržištima od potrošača drugih proizvoda. S tim u vezi naglašava se će se sve stranke iz ovog preuzimanja obveza pažljivo nadzirati. Industrija Unije također je iznijela da ponuda za preuzimanje obveze nije podnesena u roku koji je predviđen osnovnom Uredbom. S tim u vezi navodi se da je ponuda stvarno podnesena u roku koji je predviđen člankom 8. stavkom 2. Osnovne uredbe. Industrija Unije navela je neke dodatne primjedbe u vezi metode za izračun MUC-a i nadzora preuzete obveze koje se međutim nisu smatrale bitnima ili opravdanima jer je Komisija osigurala da je predloženi MUC u skladu s administrativnom praksom koja se primjenjuje u vezi s ponudama preuzimanja obveze.

               (9)

               S obzirom na gore navedeno prihvaća se ponuda dvaju trgovačkih društava o preuzimanju obveze.

               (10)

               Kako bi Komisija mogla učinkovito nadzirati poštuju li trgovačka društva preuzetu obveze, kada se nadležnim carinskim tijelima podnese zahtjev za puštanje u slobodni promet, izuzeće od antidampinške pristojbe uvjetovat će se i. podnošenjem računa o preuzimanju obveze koji sadrži najmanje elemente nabrojane u Prilogu Uredbe (EU) br. 464, ii. činjenicom da je uvezene robe proizvela Alumina d.o.o. Zvornik i da ih je izravno dopremila prvom neovisnom kupcu u Uniji i uspostavila račun prvom neovisnom kupcu u Uniji bilo izravno Alumina d.o.o. Zvornik ili Kauno Kiekimas i iii. činjenicom da robe, deklarirane i podnesene carinskim tijelima, točno odgovaraju opisu iz računa o preuzimanju obveze. Ako nije podnesen takav račun ili ako račun ne odgovara proizvodu podnesenom carinskim tijelima naplaćuje se odgovarajuća stopa antidampinške carine.

               (11)

               U svrhu osiguranja poštivanja preuzete obveze Uredbom Vijeća iz gornje uvodne izjave 3. uvoznici su upoznati s tim da neispunjavanje uvjeta propisanih Uredbom ili povlačenje prihvaćanja preuzete obveze od strane Komisije može dovesti do carinskog duga nastalog za odgovarajuće transakcije.

               (12)

               U slučaju kršenja ili povlačenja preuzete obveze ili u slučaju povlačenja prihvaćanja preuzete obveze od strane Komisije, automatski se primjenjuje antidampinška pristojba uvedena u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Niže navedena ponuda proizvođača izvoznika i njegovog povezanog uvoznika u Uniju za preuzimanjem obveze u vezi s antidampinškim postupkom s obzirom na uvoze zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine ovime se prihvaća.

               Zemlja

               Trgovačko društvo

               Dodatni broj TARIC

               Bosna i Hercegovina

               kojega proizvodi, doprema i izravno zaračunava Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna i Hercegovina, prvom neovisnom kupcu u Uniji

               B115

               Bosna i Hercegovina

               kojega proizvodi i izravno doprema Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna i Hercegovina prvom neovisnom kupcu u Uniji i kojega zaračunava izravno AB Kauno Tiekimas filialas, Kaunas, Litva prvom neovisnom kupcu u Uniji

               B116

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2011.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL L 298, 16.11.2010., str. 27.

      (3)  Vidjeti stranicu 1. ovog Službenoga lista.


title: 2005/696/EZ, Euratom: Odluka Vijeća od 3. listopada 2005. o izmjeni Protokola o Statutu Suda radi utvrđivanja uvjeta i ograničenja za preispitivanje odluka koje je donio Prvostupanjski sud od strane Suda

text:
               01/Sv. 18

               HR

               Službeni list Europske unije

               38

         32005D0696

               L 266/60

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 3. listopada 2005.
   o izmjeni Protokola o Statutu Suda radi utvrđivanja uvjeta i ograničenja za preispitivanje odluka koje je donio Prvostupanjski sud od strane Suda
   (2005/696/EZ, Euratom)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 225. stavke 2. i 3. te članak 245. drugi stavak,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 140.a stavke 2. i 3., te članak 160. drugi stavak,
   uzimajući u obzir zahtjev Suda od 12. rujna 2003.,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta od 10. veljače 2004.,
   uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 11. veljače 2005.,
   budući da:

               (1)

               Članak 225. stavci 2. i 3. Ugovora o EZ-u, kako je izmijenjen člankom 2. stavkom 31. Ugovora iz Nice, predviđa:
               „2.   Prvostupanjski sud nadležan je za provođenje postupka i odlučivanje u prvom stupnju u slučaju predmeta i postupaka protiv odluka sudskih zborova osnovanih na temelju članka 225.a.
               Sud može iznimno preispitivati odluke Prvostupanjskog suda donesene na temelju ovog stavka u skladu s uvjetima i ograničenjima utvrđenima u Statutu kada postoji ozbiljna opasnost od utjecaja na jedinstvo ili dosljednost prava Zajednice.
               3.   Prvostupanjski sud nadležan je za provođenje postupka i odlučivanje o prethodnim pitanjima temeljem članka 234. u posebnim područjima utvrđenima Statutom.
               Kada Prvostupanjski sud smatra da je u predmetu potrebno donijeti odluku od načelnog značenja, koja bi mogla utjecati na jedinstvo ili dosljednost prava Unije, može predmet uputiti Sudu na odlučivanje.
               Odluke Prvostupanjskog suda o prethodnim pitanjima može iznimno ispitati Sud u skladu s uvjetima i ograničenjima utvrđenima Statutom, kada postoji ozbiljna opasnost ugrožavanja jedinstva ili dosljednosti prava Zajednice.”

               (2)

               Članak 140.a stavci 2. i 3. Ugovora o Europskoj zajednici za atomsku energiju također je izmijenjen člankom 3. stavkom 13. Ugovora iz Nice.

               (3)

               Te su izmjene uzete u obzir u članku 62. Protokola o Statutu Suda, u skladu s kojim: „Ako u slučajevima predviđenima u članku 225. stavcima 2. i 3. Ugovora o EZ-u i članka 140.a stavaka 2. i 3. Ugovora o Europskoj zajednici za atomsku energiju, prvi nezavisni odvjetnik smatra da je ozbiljno ugroženo jedinstvo ili dosljednost prava Zajednice, može predložiti Sudu da preispita odluku Prvostupanjskog suda.
               Prijedlog se mora podnijeti u roku od mjesec dana od objave odluke Prvostupanjskog suda. Sud odlučuje u roku od mjesec dana od primitka prijedloga prvog nezavisnog odvjetnika treba li odluku preispitati ili ne.”

               (4)

               U skladu s Deklaracijom br. 13. priloženom Završnom aktu Ugovora iz Nice, potrebno je usvojiti odredbe o preispitivanju presuda koje je donio Prvostupanjski sud odlučujući o odlukama sudskih zborova te o prethodnim pitanjima, određujući:

                           „—

                           ulogu stranaka u postupcima koji se vode pred Sudom, kako bi se zaštitila njihova prava,

                           —

                           učinak postupka preispitivanja na izvršivost odluka Prvostupanjskog suda,

                           —

                           učinak odluke Suda na spor između stranaka.”,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Postojeći članak 62.a Protokola o Statutu Suda postaje članak 62.c i umeću se sljedeći članci:

      „Članak 62.a
      Sud donosi odluku o pitanjima koja podliježu postupku preispitivanja u hitnom postupku, na temelju spisa koji mu je proslijedio Prvostupanjski sud.
      Stranke iz postupka pred Prvostupanjskim sudom iz članka 23. ovog Statuta, u slučajevima iz članka 225. stavka 2. Ugovora o EZ-u i članka 140.a stavka 2. Ugovora o Europskoj zajednici za atomsku energiju, ovlaštene su podnositi podneske ili pisana očitovanja Sudu o pitanjima koja podliježu postupku preispitivanja u za to predviđenom razdoblju.
      Sud može pokrenuti usmeni postupak prije donošenja odluke.
      Članak 62.b
      U slučajevima predviđenim u članku 225. stavku 2. Ugovora o EZ-u i članka 140.a stavka 2. Ugovora o Europskoj zajednici za atomsku energiju, ne dovodeći u pitanje članke 242. i 243. Ugovora o EZ-u, prijedlozi za preispitivanje i odluke da se pokrene postupak preispitivanja nemaju suspenzivni učinak. Ako Sud utvrdi da odluka Prvostupanjskog suda utječe na jedinstvo ili dosljednost prava Zajednice, predmet vraća Prvostupanjskom sudu koji je obvezan poštovati odluke Suda o pitanjima prava; Sud može navesti koji se učinci odluke Prvostupanjskog imaju smatrati konačnima za stranke u sporu. Ako, međutim, uzimajući u obzir rezultat preispitivanja, ishod postupka proizađe iz činjeničnog stanja na kojem se temelji odluka Prvostupanjskog suda, Sud donosi konačnu odluku.
      U slučajevima iz članka 225. stavka 3. Ugovora o EZ-u i članka 140.a stavka 3. Ugovora o Europskoj zajednici za atomsku energiju, u nedostatku prijedloga za preispitivanje ili odluke o pokretanju postupaka preispitivanja, odluke koje Prvostupanjski sud donosi o pitanjima koja su mu podnesena proizvode učinke nakon isteka razdoblja koji su u tu svrhu propisani u drugom stavku članka 62. Ako se pokrene postupak preispitivanja, odluke koje podliježu postupku preispitivanja proizvode učinke nakon obavljenog postupka, osim ako Sud odluči drukčije. Ako Sud utvrdi da odluka Prvostupanjskog suda utječe na jedinstvo ili dosljednost prava Zajednice, odluka Suda o pitanju koje podliježe postupku preispitivanja zamjenjuje odluku Prvostupanjskog suda.”

   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 3. listopada 2005.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. ALEXANDER


title: 2006/529/EZ: Odluka Vijeća od 29. studenoga 2005. o potpisivanju Sporazuma između Europske zajednice i Ukrajine o određenim aspektima usluga u zračnom prometu

text:
               11/Sv. 122

               HR

               Službeni list Europske unije

               215

         32006D0529

               L 211/23

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 29. studenoga 2005.
   o potpisivanju Sporazuma između Europske zajednice i Ukrajine o određenim aspektima usluga u zračnom prometu
   (2006/529/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 80. stavak 2., u vezi s prvom rečenicom prvog podstavka njegovog članka 300. stavka 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 5. lipnja 2003. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora s trećim zemljama u vezi sa zamjenom određenih odredaba u postojećim bilateralnim sporazumima Sporazumom Zajednice.

               (2)

               Komisija je u ime Zajednice te u skladu s mehanizmima i direktivama iz Priloga odobrenju Vijeća od 5. lipnja 2003. sklopila sporazum s Ukrajinom o određenim aspektima usluga u zračnom prometu.

               (3)

               Sporazum koji je dogovorila Komisija trebalo bi potpisati podložno njegovom mogućem kasnijem sklapanju,

         ODLUČILO JE:
   Jedini članak
   1.   Ovime se ovlašćuje predsjednik Vijeća da odredi osobu(-e) ovlaštenu(-e) u ime Zajednice potpisati Sporazum između Europske zajednice i Ukrajine o određenim aspektima u zračnom prometu, podložno njegovome sklapanju kasnijeg datuma.
   2.   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2005.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. JOHNSON