title: Odluka Komisije (EU) 2016/1846 оd 4. srpnja 2016. o mjeri SA.41187 (2015/C) (ex 2015/NN) koju je provela Mađarska u pogledu zdravstvenog doprinosa poduzeća u sektoru duhanske industrije (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4049) (Tekst značajan za EGP )

text:
               19.10.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 282/43

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1846
   оd 4. srpnja 2016.
   o mjeri SA.41187 (2015/C) (ex 2015/NN) koju je provela Mađarska u pogledu zdravstvenog doprinosa poduzeća u sektoru duhanske industrije

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4049)

   (Vjerodostojan je samo tekst na mađarskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               U ožujku 2015. Komisija je saznala za novi zdravstveni doprinos koji je Mađarska odredila poduzećima u sektoru duhanske industrije. Dopisom od 13. travnja 2015. Komisija je Mađarskoj poslala zahtjev za informacije o toj mjeri kojim je također obavijestila mađarska nadležna tijela da će razmotriti izdavanje naloga za obustavu u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (2).

               (2)

               Dopisom od 12. svibnja 2015. Mađarska je odgovorila na taj zahtjev za informacije. Međutim Mađarska nije iznijela primjedbe na mogućnost da će Komisija izdati nalog o obustavi.

               (3)

               Komisija je 15. srpnja 2015. obavijestila Mađarsku da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: „Ugovor”) u pogledu zdravstvenog doprinosa određenog poduzećima u sektoru duhanske industrije („odluka o pokretanju postupka”). Komisija je u odluci o pokretanju postupka naložila i neposrednu obustavu mjere.

               (4)

               Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (3). Komisija je u toj odluci pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na mjeru.

               (5)

               Komisija je zaprimila primjedbe od dviju zainteresiranih strana. Komisija je 20. listopada 2015. proslijedila te primjedbe Mađarskoj koja je dobila priliku na njih odgovoriti. Mađarska nije odgovorila na te primjedbe.

         2.   DETALJNI OPIS MJERE

               (6)

               Mađarski parlament donio je 16. prosinca 2014. Zakon br. XCIV iz 2014. o zdravstvenom doprinosu poduzeća u sektoru duhanske industrije za 2015. godinu („Zakon”). Zakonom se određuje porez, pod nazivom „zdravstveni doprinos”, koji se naplaćuje na godišnji promet od proizvodnje i trgovine duhanskim proizvodima u Mađarskoj i primjenjuje se uz postojeće poreze koje plaćaju poduzeća u Mađarskoj, posebno porez na dobit. Porez se naplaćuje ovlaštenim voditeljima skladišta, uvoznicima i registriranim trgovcima duhanskim proizvodima. Navedena svrha zakona jest prikupiti sredstva za financiranje zdravstvenog sustava u cilju poboljšanja kvalitete zdravstvenih usluga.

               (7)

               Porez za zdravstveni doprinos plaća se na temelju godišnjeg prometa ostvarenog u Mađarskoj od proizvodnje duhanskih proizvoda i njihove prodaje u godini koja prethodi poreznoj godini pod uvjetom da promet od tih djelatnosti čini najmanje 50 % ukupnog godišnjeg prometa tog poduzetnika. Nije predviđeno odbijanje troškova, osim troškova određenih ulaganja u poreznoj godini. Porez za zdravstveni doprinos progresivne je prirode. Primjenjivi doprinos ovisi o godišnjem prometu poreznog obveznika kako slijedi:

                           —

                           Za dio prometa niži od 30 milijardi HUF: 0,2 % uz minimum od 30 milijuna HUF

                           —

                           Za dio prometa između 30 milijardi HUF i 60 milijardi HUF: 2,5 %

                           —

                           Za dio prometa koji premašuje 60 milijardi HUF: 4,5 %

               (8)

               U skladu s člankom 6. stavkom 6. Zakona, porezna obveza koja proizlazi iz poreza za zdravstveni doprinos može se smanjiti za do 80 % plativog doprinosa ako trgovačko društvo izvrši ulaganja koja su u skladu s definicijom iz članka 3. stavka 4. točke 7. Zakona C o računovodstvu iz 2000. (4). Smanjenje je jednako pozitivnoj razlici između 30 % iznosa obračunanog kao ulaganje u poreznoj godini i iznosa državne subvencije ili subvencije EU-a koja se upotrebljava za provedbu investicijskog projekta.

               (9)

               Zakonom je predviđeno da se porezna prijava mora podnijeti do 30. lipnja 2015. te da se porez za zdravstveni doprinos mora platiti u roku od 30 dana nakon tog roka.

               (10)

               Zakon je stupio na snagu 1. veljače 2015. i njegova početna verzija trebala se privremeno primjenjivati do 31. prosinca 2015. Izmjena Zakona objavljena je u mađarskom Službenom listu 24. lipnja 2015. čime je porez za zdravstveni doprinos postao trajan.

         3.   FORMALNI ISTRAŽNI POSTUPAK

   3.1.   Osnove za pokretanje formalnog istražnog postupka

               (11)

               Komisija je pokrenula formalni istražni postupak jer je donijela preliminarni zaključak da progresivna struktura zdravstvenog doprinosa (stope i skupine po iznosu prometa) i odredbe kojima se porezne obveze smanjuju pod uvjetom provođenja određenih ulaganja (dalje u tekstu zajedno: „sporne mjere”) čine nezakonitu i nespojivu državnu potporu.

               (12)

               Komisija je smatrala da se progresivnim poreznim stopama propisanima Zakonom stvara razlika među poduzetnicima na temelju njihova prometa i da se osigurava selektivna prednost poduzetnicima s malim obujmom prometa, odnosno manjim poduzetnicima. Komisija nije bila uvjerena da poduzetnici s većim prometom mogu utjecati na tržište proizvoda i stvarati toliko više negativnih učinaka na zdravlje povezanih s pušenjem da bi bila opravdana primjena progresivnih poreznih stopa, kako su tvrdila mađarska nadležna tijela.

               (13)

               Komisija je smatrala i da se mogućnošću smanjenja porezne obveze poreznog obveznika pod uvjetom da on dodijeli bespovratna sredstva za ulaganja osigurava selektivna prednost poduzetnicima koji su izvršili takva ulaganja. Komisija je osim toga primijetila da se čini da mogućnost smanjenja porezne obveze u slučaju ulaganja, čiji je cilj povećanje proizvodne i trgovačke sposobnosti poduzetnika, nije u skladu s navedenim ciljem poreza za zdravstveni doprinos, odnosno s prikupljanjem sredstava za zdravstveni sustav i povećanjem kvalitete zdravstvenih usluga budući da pušenje ima veliki utjecaj na razvoj brojnih bolesti i znatno pridonosi povećanim troškovima u zdravstvu.

               (14)

               Komisija je stoga donijela preliminarni zaključak da se čini da sporne mjere nisu opravdane prirodom ili općom strukturom poreznog sustava ni spojive s unutarnjim tržištem.

         3.2.   Primjedbe zainteresiranih strana

               (15)

               Komisija je zaprimila primjedbe dviju zainteresiranih strana koje su pozdravile odluku o pokretanju postupka i složile se s Komisijinom preliminarnom procjenom državne potpore. One su izrazile zabrinutost u pogledu mogućih izmjena Zakona i ostalih sličnih mjera koje bi mađarska tijela mogla donijeti.

               (16)

               Jedna od zainteresiranih strana istaknula je da bi se smanjenje porezne obveze u slučaju određenih ulaganja primjenjivalo isključivo na ulaganja u Mađarskoj budući da, u skladu s mađarskim propisima o trošarinama, trgovačko društvo mora biti osnovano u Mađarskoj i u njoj imati sjedište da bi moglo dobiti dozvolu za prodaju ili proizvodnju duhana u Mađarskoj. Stoga su ulaganja koja se uzimaju u obzir za potrebe ovog Zakona ulaganja koja su Mađarskoj izvršila mađarska trgovačka društva ili društva kćeri stranih multinacionalnih društava koja su rezidenti u Mađarskoj.

         3.3.   Stav mađarskih nadležnih tijela

               (17)

               Mađarska nadležna tijela ne slažu se s Komisijinim zaključcima da sporne mjere čine državnu potporu. Ona u osnovi tvrde da mjere nisu selektivne. Kada je riječ o progresivnosti poreznih stopa, mađarska nadležna tijela tvrde da se u slučaju javnih obveza referentni okvir utvrđuje na temelju porezne osnovice i porezne stope (uključujući sustav progresivnih poreznih stopa) zajedno i da su trgovačka društva u sličnoj situaciji ona koja ostvaruju jednaki promet. U tom smislu, u okviru progresivnog sustava stopa i primjene poreznih razreda, subjekti s jednakom predviđenom poreznom osnovicom podliježu istoj stopi pa je stoga i izračunani iznos poreza jednak. Stoga mađarska nadležna tijela smatraju da se progresivnim sustavom poreznih stopa ne stvara razlika jer se na trgovačka društva u istoj pravnoj i činjeničnoj situaciji primjenjuje jednaka porezna stopa i stoga on nije selektivan.

               (18)

               U pogledu smanjenja porezne obveze u slučaju ulaganja, mađarska tijela tvrde da u Zakonu ne postoji razlika između vrste ili vrijednosti ulaganja i da se ne stvara razlika između subjekata koji ulažu. Poduzeća koja provode ulaganje iste vrijednosti nalaze se u istoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. Ona ističu da se smanjenje ne primjenjuje isključivo na ulaganja koja se provode u Mađarskoj i da se za izračun mora uzeti u obzir vrijednost svih ulaganja. Mađarska nadležna tijela dalje napominju da se na izračun vrijednosti ulaganja primjenjuje definicija ulaganja i izračun vrijednosti ulaganja u skladu sa Zakonom o računovodstvu, što je izvan područja primjene Zakona o zdravstvenom doprinosu za poduzeća u sektoru duhanske industrije.

         3.4.   Primjedbe Mađarske na primjedbe zainteresiranih strana

               (19)

               Mađarska nije odgovorila na primjedbe zainteresiranih strana koje su joj proslijeđene dopisom od 20. listopada 2015.

         4.   PROCJENA POTPORE

   4.1.   Postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora

               (20)

               U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora, „Osim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

               (21)

               Stoga da bi se mjera mogla razvrstati kao potpora u smislu ove odredbe moraju biti zadovoljeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. mjera se mora moći pripisati državi i financirati državnim sredstvima; ii. njome se mora davati prednost njezinom primatelju; iii. ta prednost mora biti selektivna i iv. mjerom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje ili da će utjecati na trgovinu među državama članicama.

         4.1.1.   Državna sredstva i odgovornost države

               (22)

               Kako bi mogla činiti državnu potporu, mjera se mora financirati državnim sredstvima i mora se moći pripisati državi.

               (23)

               Budući da je mjera posljedica Zakona koji je donio mađarski parlament, jasno je da se može pripisati mađarskoj državi.

               (24)

               Kada je riječ o financiranju mjere državnim sredstvima, ako je rezultat mjere odricanje države od prihoda koje bi inače u uobičajenim okolnostima morala naplatiti od poduzetnika, ispunjen je i taj uvjet (5). U ovom slučaju mađarska država odriče se sredstava koje bi inače morala naplatiti od poduzetnika s manjim obujmom prometa (odnosno malih poduzetnika) da su oni morali platiti isti zdravstveni doprinos kao i poduzetnici s većim obujmom prometa (odnosno veći poduzetnici).

         4.1.2.   Prednost

               (25)

               Prema sudskoj praksi sudova Unije pojmom potpore obuhvaćene su ne samo pozitivne koristi, već i mjere kojima se, u različitim oblicima, umanjuju troškovi koji su obično uključeni u poduzetnikov proračun (6). Prednost se može osigurati različitim vrstama smanjenja poreznog opterećenja trgovačkog društva te, posebno, smanjenjem primjenjive porezne stope, porezne osnovice ili iznosa poreznog duga (7). Iako se mjera smanjenja poreza ne sastoji od pozitivnog prijenosa sredstava iz državnog proračuna, njome se osigurava prednost jer se poduzetnike na koje se primjenjuje stavlja u povoljniji financijski položaj od ostalih poreznih obveznika i uzrokuje se gubitak državnih prihoda (8).

               (26)

               Zakonom su propisane progresivne stope poreza koje se primjenjuju na godišnji promet ostvaren proizvodnjom duhanskih proizvoda i trgovine tim proizvodima u Mađarskoj, ovisno o skupinama u koje se može razvrstati promet poduzetnika. Zbog progresivnog karaktera tih stopa postotak poreza koji se naplaćuje na promet poduzeća postupno se povećava ovisno o broju skupina u koje se promet može razvrstati. Zbog toga poduzetnici s manjim prometom (manji poduzetnici) plaćaju porez po znatno nižim prosječnim stopama od poduzetnika s većim prometom (veliki poduzetnici). Plaćanjem poreza po toj znatno nižoj stopi smanjuju se naknade koje poduzetnici s manjim obujmom prometa moraju plaćati za razliku od poduzetnika s većim prometom i to stoga čini prednost u korist manjih poduzetnika u odnosu na veće poduzetnike za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora.

               (27)

               Slično tomu, mogućnošću smanjenja porezne obveze poduzetnika u skladu sa Zakonom do 80 % u slučaju ulaganja provedenih tijekom porezne godine stavljaju se u povoljniji položaj poduzetnici koji su provodili takva ulaganja jer se smanjuje njihova porezna osnovica i njihovo porezno opterećenje u odnosu na poduzetnike koji takvo smanjenje ne mogu ostvariti.

         4.1.3.   Selektivnost

               (28)

               Mjera je selektivna ako se njome određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe stavljaju u povoljniji položaj u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Sud EU-a utvrdio je da se za fiskalne sustave selektivnost mjere u načelu treba ocjenjivati primjenom analize od tri koraka (9). Prvo se utvrđuje uobičajeni ili redovni porezni režim koji se primjenjuje u državi članici: „referentni sustav”. Drugo, treba utvrditi odstupa li mjera od tog referentnog sustava ako se njome stvara razlika između gospodarskih subjekata koji su, u svjetlu ciljeva svojstvenih sustavu, u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. Ako se predmetnom mjerom ne odstupa od referentnog sustava, ona nije selektivna. Ako se odstupa (i stoga je prima facie selektivna), u trećem koraku analize mora se utvrditi je li mjera kojom se odstupa opravdana prirodom (referentnog) poreznog sustava ili njegovom općom strukturom (10). Ako je mjera koja je prima facie selektivna opravdana zbog prirode sustava ili njegove opće strukture, ona se neće smatrati selektivnom i stoga se članak 107. stavak 1. Ugovora neće na nju primjenjivati.

         4.1.3.1.   Referentni sustav

               (29)

               U ovom slučaju referentni sustav je primjena posebnog zdravstvenog doprinosa na poduzetnike u pogledu prometa koji su ostvarili proizvodnjom duhanskih proizvoda i trgovinom tim proizvodima u Mađarskoj. Komisija smatra da progresivna struktura zdravstvenog doprinosa ne može biti dio referentnog sustava.

               (30)

               Kako je naveo Sud EU-a (11), nije uvijek dovoljno ograničiti analizu selektivnosti na to odstupa li mjera od referentnog sustava kako ga je definirala država članica. Treba također ocijeniti je li država članica odredila granice tog sustava na usklađen način ili na arbitraran ili pristran način kojim se određeni poduzetnici stavljaju u povoljniji položaj. Umjesto propisivanja općih pravila koja se primjenjuju na sve poduzetnike i od kojih određeni poduzetnici mogu odstupati, država članica mogla bi ostvariti isti rezultat, zaobilazeći pravila o državnim potporama, prilagodbom i kombiniranjem svojih pravila na način da se njihovom primjenom različiti poduzetnici opterećuju u različitoj mjeri (12). Posebno je važno u tom pogledu podsjetiti da je Sud EU-a dosljedno smatrao da se u članku 107. stavku 1. Ugovora ne razlikuje između mjera državne intervencije upućivanjem na njihove uzroke ili ciljeve, već se one definiraju prema njihovim učincima i stoga neovisno o tehnikama koje se upotrebljavaju (13).

               (31)

               Dok je primjena paušalnog iznosa poreza koji se naplaćuje na godišnji promet ostvaren proizvodnjom duhanskih proizvoda i trgovinom tim proizvodima u Mađarskoj odgovarajući način za prikupljanje sredstava za financiranje zdravstvenog sustava, čini se da je Mađarska namjerno oblikovala progresivnu poreznu strukturu kako bi određene poduzetnike stavila u povoljniji položaj u odnosu na ostale poduzetnike. U skladu s progresivnom poreznom strukturom koja je uvedena Zakonom, poduzetnici na koje se primjenjuje porez podliježu različitim poreznim stopama koje se postupno povećavaju prema 4,5 % ovisno o skupinama u koje je razvrstan njihov promet. Stoga se na poduzetnike koji podliježu plaćanju zdravstvenog doprinosa primjenjuje različita prosječna porezna stopa ovisno o obujmu njihova prometa (ovisno o tome prekoračuje li prag propisan Zakonom).

               (32)

               Budući da se svako trgovačko društvo oporezuje po različitoj stopi, Komisija ne može utvrditi jednu referentnu stopu među zdravstvenim doprinosima. Mađarska nije navela određenu stopu kao referentnu ili „uobičajenu” stopu i nije objasnila zašto bi viša stopa zbog iznimnih okolnosti bila opravdana za poduzetnike s većim obujmom prometa, a ni zašto bi se na poduzetnike s manjim obujmom prometa trebale primjenjivati niže stope.

               (33)

               Stoga je učinak progresivne porezne strukture uvedene Zakonom da različiti poduzetnici plaćaju različite stope poreza (izražene kao udio u njihovom općem godišnjem prometu) ovisno o njihovoj veličini budući da je iznos ostvarenog prometa poduzetnika u određenoj mjeri povezan s njegovom veličinom. Međutim, navedeni cilj zdravstvenog doprinosa jest prikupiti sredstva za sustav zdravstvene skrbi i poboljšati kvalitetu zdravstvenih usluga u Mađarskoj u svjetlu činjenice da pušenje ima istaknutu ulogu u razvoju brojnih bolesti te da znatno pridonosi povećanju troškova zdravstvene skrbi. Komisija smatra da se struktura progresivnih stopa zdravstvenog doprinosa ne temelji na odnosu između negativnih učinaka na zdravstvo koje stvaraju prodavači i proizvođači duhanskih proizvoda i njihova prometa.

               (34)

               S obzirom na taj cilj Komisija smatra da su svi subjekti na koje se primjenjuje zdravstveni doprinos u sličnom pravnom i činjeničnom položaju neovisno o njihovu prometu i Mađarska nije dostavila uvjerljivo obrazloženje za razlikovanje između tih vrsta poduzetnika u pogledu naplate zdravstvenog doprinosa. Komisija u tom pogledu upućuje na uvodne izjave 42. i 48. u nastavku. Mađarska je stoga namjerno osmislila zdravstveni doprinos na način kojim se određeni poduzetnici proizvoljno stavljaju u povoljniji položaj, posebno oni s manjim prometom (odnosno manji poduzetnici), dok se drugi, posebno veći poduzetnici, stavljaju u nepovoljni položaj (14).

               (35)

               Referentni sustav stoga je sam po sebi selektivan jer nije opravdan u svjetlu cilja zdravstvenog doprinosa, odnosno prikupljanja sredstava za mađarski zdravstveni sustav. Stoga je u ovom slučaju odgovarajući referentni sustav određivanje zdravstvenog doprinosa poduzetnicima koji posluju u Mađarskoj na temelju njihova prometa te struktura progresivne pristojbe ne bi trebala biti dio tog sustava.

         4.1.3.2.   Odstupanje od referentnog sustava

               (36)

               U drugom koraku nužno je utvrditi odstupa li se mjerom od referentnog sustava u korist određenih poduzetnika koji su u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na svojstveni cilj referentnog sustava.

               (37)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., svojstveni cilj poreza za zdravstveni doprinos jest financirati sustav zdravstvene skrbi i povećati kvalitetu usluga zdravstvene skrbi u Mađarskoj. Kako je daljnje objašnjeno u uvodnoj izjavi 34., za sve subjekte koji su uključeni u proizvodnju duhanskih proizvoda i trgovinu tim proizvodima trebalo bi se smatrati da se, s obzirom na taj cilj, nalaze u sličnoj pravnoj i činjeničnoj situaciji, neovisno o njihovoj veličini i prometu.

               (38)

               Progresivnom strukturom stope zdravstvenog doprinosa stoga se stvara razlika na temelju veličine među poduzetnicima koji obavljaju djelatnost proizvodnje duhanskih proizvoda i trgovine tim proizvodima u Mađarskoj.

               (39)

               Zbog progresivnih obilježja stopa propisanih Zakonom, poduzetnici čiji je promet u nižim razredima plaćaju niže poreze od poduzetnika razvrstanih u više razrede. Posljedica toga jest da se na poduzetnike s manjim prometom primjenjuju znatno niže granične porezne stope i znatno niže prosječne porezne stope nego na poduzetnike s većim obujmom prometa, pa oni stoga plaćaju i znatno niže poreze za te iste djelatnosti. Komisija stoga smatra da se progresivnom strukturom stope koja je uvedena Zakonom odstupa od referentnog sustava koji se sastoji od određivanja zdravstvenog doprinosa svim subjektima koji su uključeni u proizvodnju duhanskih proizvoda u Mađarskoj i trgovinu tim proizvodima u korist poduzetnika s manjim obujmom prometa.

               (40)

               Slično tomu, mogućnošću smanjenja porezne obveze poduzetnika u skladu sa Zakonom do 80 % u slučaju ulaganja stvara se razlika između poduzetnika koji su ulagali i onih koji to nisu učinili. Međutim, u svjetlu svojstvenog cilja prethodno utvrđenog poreza za zdravstveni doprinos, poduzetnici koji su ulagali i oni koji nisu nalaze se u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji jer činjenica da poduzetnik ulaže ne utječe na smanjenje negativnih posljedica uzrokovanih pušenjem. Čak naprotiv, čini se da mogućnost smanjenja porezne obveze poduzetnika u slučaju ulaganja, čiji je cilj povećanje proizvodnje i tržišne sposobnosti poduzetnika, nije u skladu s osnovnim ciljem poreza za zdravstveni doprinos. Komisija stoga smatra da se odredbama Zakona u kojima je predviđeno smanjenje porezne obveze u slučaju ulaganja stvara razlika između poduzetnika u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na osnovni cilj zdravstvenog doprinosa i tako se odstupa od referentnog sustava.

               (41)

               Komisija stoga smatra da su mjere prima facie selektivne.

         4.1.3.3.   Obrazloženje

               (42)

               Mjera koja odstupa od referentnog sustava nije selektivna ako je opravdana prirodom sustava ili njegovom općom strukturom. To je slučaj kada je to rezultat svojstvenih mehanizama koji su nužni za funkcioniranje sustava i njegovu učinkovitost (15). Takvo obrazloženje moraju dostaviti države članice. Zbog toga se države članice ne mogu oslanjati na ciljeve vanjske politike, na primjer ciljeve regionalne, okolišne ili industrijske politike, kako bi opravdale različito postupanje prema poduzetnicima u okviru određenog sustava.

               (43)

               Mađarska nadležna tijela tvrdila su da se zdravstveni doprinos plaća na proizvodnju i trgovinu proizvodima koji predstavljaju rizik za zdravlje i nije povezan s dobiti gospodarskih subjekata, dok se porezna stopa prilagođava sposobnosti poreznih obveznika da snose opterećenje. Mađarska nadležna tijela smatraju da se sposobnost plaćanja i stupanj rizika poduzetnika temelje na njegovom tržišnom udjelu i vodećem položaju na tržištu te stoga i na njegovom utjecaju na cijene, a ne na njegovoj profitabilnosti. Dobit, kao osnova doprinosa, najmanje je prikladan čimbenik za izražavanje štete za zdravlje koja je nastala aktivnostima subjekata doprinosa. Nadalje, za razliku od poduzetnika s manjim prometom, poduzetnici s većim prometom i tržišnim udjelom mogu više utjecati na tržište proizvoda nego razlika između njihovog obujma prometa. Prema tome, ako se uzme u obzir cilj doprinosa, to će značiti da će gospodarski subjekt koji ostvaruje veći promet na tržištu duhanskih proizvoda stvarati eksponencijalno veće negativne učinke na zdravlje povezane s pušenjem.

               (44)

               U ovom slučaju, s obzirom na materijalno relativno povećanje progresivne porezne stope, Komisija smatra da mogućnost plaćanja ne može služiti kao vodeće načelo za oporezivanje na temelju prometa. Za razliku od poreza koji se temelji na dobiti (16), porezom temeljenim na prometu uzimaju se u obzir troškovi nastali pri ostvarivanju tog prometa. Prema tome, budući da nema posebnih dokaza o suprotnome, javlja se sumnja u to je li iznos ostvarenog prometa, neovisno o nastalim troškovima, odraz poduzetnikove platne sposobnosti. Nadalje, Komisija nije uvjerena da poduzetnici s većim prometom, za razliku od poduzetnika s manjim prometom, mogu utjecati na tržište proizvoda i automatski stvarati više negativnih učinaka povezanih s pušenjem do mjere kojom bi se opravdala primjena progresivnih poreznih stopa u odnosu na promet kako je propisano Zakonom.

               (45)

               Komisija u svakom slučaju smatra da bi, čak i ako bi se mogućnost plaćanja i negativni učinci na zdravlje mogli smatrati svojstvenim načelima zdravstvenog doprinosa utemeljenog na prometu, time bila opravdana samo linearna porezna stopa, osim ako se dokaže da se mogućnost plaćanja i stvaranje negativnih učinaka na zdravlje progresivno povećavaju s povećanjem prometa. Komisija smatra da progresivne stope poreza na promet mogu biti opravdane samo ako su potrebne zbog posebnog cilja koji se nastoji ostvariti tim porezom, odnosno, na primjer, ako je dokazano da se progresivno povećavaju i vanjski rezultati aktivnosti koja bi se trebala financirati tim porezom. Trebalo bi obrazložiti i uzorak progresivnog povećavanja. Posebno bi trebalo objasniti zašto promet veći od 60 milijardi HUF ima 22 puta veći učinak na zdravlje od prometa manjeg od 30 milijardi HUF. Mađarska nije dostavila takvo obrazloženje.

               (46)

               Komisija nije uvjerena da bi se šteta za zdravlje koja nastaje proizvodnjom duhanskih proizvoda i trgovinom tim proizvodima progresivno povećavala u skladu s ostvarenim prometom i prema povećanjima primjenjive porezne stope u skladu s mjerom. Nadalje, čini se da je uvjet da promet ostvaren proizvodnjom duhanskih proizvoda i trgovinom tim proizvodima mora činiti najmanje 50 % ukupnog godišnjeg prometa poduzetnika da bi on imao obvezu plaćanja zdravstvenog doprinosa u suprotnosti s obrazloženjem progresivne primjene porezne stope na temelju učinaka duhanskih proizvoda na zdravlje. S obzirom na porezni cilj, taj zahtjev značio bi da duhanski proizvodi koje stavljaju na tržište trgovačka društva koja imaju udio prometa ostvarenog proizvodnjom duhanskih proizvoda i trgovinom tim proizvodima manji od 50 % nemaju negativne učinke na zdravlje kao proizvodi koje stavljaju na tržište trgovačka društva s većim udjelom duhanskih proizvoda u svojem prometu. Stoga se čini da taj zahtjev nije u skladu s navodnim ciljem mjere.

               (47)

               Kada je riječ o smanjenju porezne obveze u slučaju ulaganja, ona se ne može opravdati ni prirodom i općom strukturom poreznog sustava. Komisija smatra da mogućnost smanjenja porezne obveze do 80 % u slučaju ulaganja nije u skladu s osnovnim ciljem poreza za zdravstveni doprinos. Cilj je poreza za zdravstveni doprinos prikupiti sredstva za sustav zdravstvene skrbi i poboljšati kvalitetu zdravstvenih usluga budući da pušenje ima istaknutu ulogu u razvoju brojnih bolesti te da znatno pridonosi povećanju troškova zdravstvene skrbi. Komisija stoga smatra da mogućnost smanjenja porezne obveze u slučaju ulaganja, čiji je cilj povećanje proizvodne i tržišne sposobnosti poduzetnika, nije u skladu s tim ciljem jer bi se takvim ulaganjima, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 40., brže povećala proizvodna i tržišna sposobnost poduzetnika, a tako i negativni učinci koji se nastoje ukloniti porezom za zdravstveni doprinos. Nadalje, doprinosom koji se temelji na oporezivanju prometa ne bi se trebali uzimati u obzir nikakvi troškovi.

               (48)

               Komisija u skladu s time smatra da mjere nisu opravdane prirodom i općom strukturom poreznog sustava. Stoga bi se trebalo smatrati da se mjerama osigurava selektivna prednost proizvođačima duhana s manjim obujmom prometa (koji su stoga manja poduzeća) i poduzećima čija ulaganja zadovoljavaju uvjete za smanjenje njihove porezne obveze u skladu s porezom za zdravstveni doprinos.

         4.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu unutar Unije

               (49)

               U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora, da bi mjera činila državnu potporu, ona mora narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje. Mjere se primjenjuju na sve poduzetnike koji ostvaruju promet na temelju proizvodnje duhanskih proizvoda i trgovine tim proizvodima u Mađarskoj. U mađarskoj duhanskoj industriji razvijeno je tržišno natjecanje i obilježava ju nazočnost subjekata iz drugih država članica te međunarodnih subjekata pa bi stoga bilo kakva potpora u korist određenih subjekata u industriji mogla utjecati na trgovinu unutar Unije. U mjeri u kojoj se mjerama poduzetnici s manjim obujmom prometa i poduzetnici koji izvršavaju prihvatljiva ulaganja oslobađaju od porezne obveze koju bi inače morali snositi da se na njih primjenjivao isti zdravstveni doprinos kao i na poduzetnike s velikim prometom i poduzetnike koji ne ulažu, potpora dodijeljena u okviru tih mjera čini državnu potporu jer se njome ti poduzetnici oslobađaju naknade koji bi inače morali snositi u svakodnevnom upravljanju ili redovnom radu. Sud EU-a dosljedno je smatrao da se operativnom potporom narušava tržišno natjecanje (17) pa bi se stoga trebalo smatrati da se svakom potporom dodijeljenom tim poduzetnicima narušava tržišno natjecanje ili prijeti da će se narušiti jačanjem njihovog financijskog položaja na mađarskom tržištu duhanskih proizvoda. Stoga se mjerama narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i one utječu na trgovinu unutar Unije.

         4.1.5.   Zaključak

               (50)

               Budući da su ispunjeni svi uvjeti iz članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija smatra da porezni zdravstveni doprinos poduzeća u sektoru duhanske industrije kojim je utvrđena progresivna porezna struktura za poduzeća u sektoru duhanske industrije i smanjenje porezne obveze pod uvjetom provođenja određenih ulaganja čini državnu potporu u smislu te odredbe.

         4.2.   Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

               (51)

               Državna potpora smatra se spojivom s unutarnjim tržištem ako se može razvrstati u jednu od kategorija iz članka 107. stavka 2. Ugovora (18) i može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako Komisija zaključi da pripada u jednu od kategorija iz članka 107. stavka 3. Ugovora (19). Međutim, država članica koja odobrava potporu dužna je dokazati da je državna potpora koju je odobrila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavcima 2. i 3. Ugovora (20).

               (52)

               Komisija napominje da mađarska nadležna tijela nisu dostavila argumente zašto bi mjere bile spojive s unutarnjim tržištem i da Mađarska nije dostavila svoje primjedbe na sumnje u spojivost mjera navedene u odluci o pokretanju postupka. Komisija smatra da se ne primjenjuje nijedna od iznimki iz prethodno navedenih odredaba Ugovora jer se čini da se mjerama ne ostvaruje nijedan od ciljeva navedenih u tim odredbama. Stoga se mjere ne mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem.

         4.3.   Povrat potpore

               (53)

               Zdravstveni doprinos poduzeća u sektoru duhanske industrije nikada nije prijavljen Komisiji i ona ga nikada nije proglasila spojivim s unutarnjim tržištem. Budući da progresivna struktura zdravstvenog doprinosa i odredbe o smanjenju porezne obveze pod uvjetom provođenja određenih ulaganja čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i novu potporu u smislu članka 1. točke (c) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (21) i provedene su protivno obvezi neprimjenjivanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora, i te mjere čine nezakonitu potporu u smislu članka 1. točke (f) Uredbe (EU) 2015/1589.

               (54)

               Kada je donesen zaključak da mjere čine nezakonitu i nespojivu državnu potporu, mora se ostvariti povrat te potpore od njezinih primatelja u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2015/1589.

               (55)

               Međutim, kao posljedicu naloga o obustavi koji je Komisija izdala u odluci o pokretanju postupka, Mađarska je potvrdila da je obustavila provedbu zdravstvenog doprinosa u pogledu poduzeća u sektoru duhanske industrije.

               (56)

               Prema tome, u okviru mjera nije stvarno dodijeljena nikakva državna potpora. Stoga nema potrebe za povratom.

         5.   ZAKLJUČAK

               (57)

               Komisija zaključuje da zdravstveni doprinos za poduzeća u sektoru duhanske industrije kojim je utvrđena progresivna porezna struktura za poduzeća u sektoru duhanske industrije i smanjenje porezne obveze pod uvjetom provođenja određenih ulaganja čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i da je Mađarska nezakonito provela predmetnu potporu protivno članku 108. stavku 3. Ugovora.

               (58)

               Ovom Odlukom ne dovode se u pitanje moguće istrage o spojivosti mjere s temeljnim slobodama utvrđenima u Ugovoru, posebno slobodom poslovnog nastana zajamčenom člankom 49. Ugovora,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Progresivna struktura porezne stope za poduzeća u sektoru duhanske industrije i odredbe o smanjenju porezne obveze pod uvjetom provođenja određenih ulaganja koje je Mađarska uvela Zakonom br. XCIV. iz 2014. o zdravstvenom doprinosu poduzeća u sektoru duhanske industrije čini državnu potporu koja je nespojiva s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koje su u Mađarskoj nezakonito provedene protivno članku 108. stavku 3. Ugovora.
   Članak 2.
   Pojedinačna potpora dodijeljena u okviru programa iz članka 1. ne čini potporu ako u trenutku kad je dodijeljena ispunjava uvjete utvrđene Uredbom donesenom u skladu s člankom 2. uredaba Vijeća (EZ) br. 994/98 (22) ili (EU) 2015/1588 (23), ovisno o tome koja je bila primjenjiva u trenutku dodjele potpore.
   Članak 3.
   Pojedinačna potpora dodijeljena u okviru programa iz članka 1. koja je u trenutku dodjele ispunjavala uvjete utvrđene uredbom donesenom u skladu s člankom 1. Uredbe (EZ) br. 994/98 koja je stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) 2015/1588 ili bilo kojim drugim odobrenim programom potpore spojiva je s unutarnjim tržištem do najvećeg stupnja intenziteta koji se primjenjuje za tu vrstu potpore.
   Članak 4.
   Mađarska obustavlja plaćanje svih neisplaćenih iznosa potpore u okviru programa potpora iz članka 1. s učinkom od dana donošenja ove Odluke.
   Članak 5.
   Mađarska osigurava provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od datuma obavijesti o njezinu donošenju.
   Članak 6.
   1.   U roku od dva mjeseca nakon obavijesti o donošenju ove Odluke, Mađarska dostavlja podrobni opis poduzetih i planiranih mjera za usklađivanje s ovom Odlukom.
   2.   Mađarska obavješćuje Komisiju o napretku u provedbi nacionalnih mjera za provođenje ove Odluke. Na zahtjev Komisije odmah dostavlja podatke o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu ispunjavanja uvjeta iz ove Odluke.
   Članak 7.
   Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 4. srpnja 2016.

            Za Komisiju

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  SL C 277, 21.8.2015., str. 24.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (Sl SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

      (3)  Vidjeti bilješku 1.

      (4)  U skladu s tim zakonom „ulaganje” uključuje kupnju ili stvaranje materijalne imovine, proizvodnju materijalne imovine u vlastitom poduzeću, aktivnost koja se obavlja u cilju postavljanja ili uporabe materijalne imovine koja je kupljena za svoju namijenjenu svrhu do njezina postavljanja ili prve uobičajene uporabe (prijevoz, carinjenje, posredne aktivnosti, postavljanje temelja, postavljanje opreme i sve aktivnosti povezane s kupnjom materijalne imovine, uključujući oblikovanje, pripremu, dogovor, posuđivanje i osiguranje), ulaganja uključuju i aktivnosti koje su rezultat nadogradnje postojeće materijalne imovine, promjenu njezine svrhe, njezino pretvaranje ili izravno povećanje korisnog vijeka trajanja ili kapaciteta, zajedno s drugim prethodno navedenim aktivnostima koje su povezane s tom aktivnošću.

      (5)  Predmet C-83/98 P Francuska protiv Ladbroke Racing Ltd i Komisije EU:C:2000:248, točke 48. do 51. Isto tako, državnu potporu može činiti i mjera kojom se određenim poduzetnicima dopušta smanjenje iznosa poreza ili odgoda plaćanja poreza koji bi inače platili, vidjeti spojene predmete C-78/08 do C-80/08 Paint Graphos i ostali, točka 46.

      (6)  Predmet C-143/99 Adria-Wien Pipeline, EU: C: 2001:598, točka 38.

      (7)  Vidjeti predmet C-66/02, Italija protiv Komisije, EU: C: 2005:768, točka 78. Predmet C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze i ostali, EU: C: 2006:8, točka 132. Predmet C-522/13, Ministerio de Defensa and Navantia, EU: C: 2014:2262, točke 21. do 31. Vidjeti i točku 9. Obavijesti Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poduzetnika (SL C 384, 10.12.1998., str. 3.).

      (8)  Spojeni predmeti C-393/04 i C-41/05, Air Liquide Industries Belgium EU: C: 2006:403 i EU: C: 2006:216, stavak 30. i predmet C-387/92 Banco Exterior de España EU: C: 1994:100, točka 14.

      (9)  Vidjeti, na primjer, predmet C-279/08 P Komisija protiv Nizozemske (NOx) [2011.] EU:C:2011:551; Predmet C-143/99 Adria-Wien Pipeline, EU: C: 2001:598, spojeni predmeti C-78/08 to C-80/08, Paint Graphos i ostali EU:C:2011:550, predmet C-308/01 GIL Insurance EU:C:2004:252.

      (10)  Obavijest Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poduzetnika.

      (11)  Spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine EU:C:2011:732.

      (12)  Isto vidjeti točku 92.

      (13)  Predmet C-487/06 P British Aggregates protiv Komisije EU:C:2008:757, točke 85. i 89. i navedena sudska praksa i predmet C-279/08 P Komisija protiv Nizozemske (NOx) EU:C:2011:551, točka 51.

      (14)  Spojeni predmeti C-106/09 P i C-107/09 P Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine EU:C:2011:732. Vidjeti isto, po analogiji, predmet C-385/12 Hervis Sport- és Divatkereskedelmi Kft. EU:C:2014:47, u kojem je Sud EU-a naveo sljedeće: „Članci 49. i 54. UFEU-a moraju se tumačiti na način da se im se protivi propis države članice o porezu na promet trgovine na malo kojim se pravne osobe koje u okviru grupe čine 'povezane poduzetnike' u smislu tog zakonodavstva obvezuju da objedine svoj promet za potrebe primjene visoke progresivne pristojbe i potom da ukupni iznos poreza podijele među sobom prema stvarnom prometu ako su – a to će utvrditi sud kojem je upućen predmet – porezni obveznici obuhvaćeni najvišim razredom posebnog poreza 'povezani', u većini slučajeva, s trgovačkim društvima koja imaju registrirano sjedište u drugoj državi članici.”

      (15)  Vidjeti, na primjer, spojene predmete C-78/08 do C-80/08 Paint Graphos i ostali EU:C:2011:550, točka 69.

      (16)  Vidjeti Obavijest Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poduzetnika, str. 24 Izjava o redistribucijskoj svrsi kojom se može opravdati progresivna porezna stopa daje se samo u pogledu poreza na dobit ili (neto) prihoda, ne u pogledu poreza na promet.

      (17)  Predmet C-172/03 Heiser EU:C:2005:130, stavak 55. Vidjeti isto predmet C-494/06 P Komisija protiv Italije i Wama EU:C:2009:272, točka 54. i citirana sudska praksa i C-271/13 P Rousse Industry protiv Komisije EU:C:2014:175, točka 44. Spojeni predmeti C-71/09 P, C-73/09 P i C-76/09 P Comitato „Venezia vuole vivere” i ostali protiv Komisije EU:C:2011:368, točka 136. Vidjeti isto predmet C-156/98 Njemačka protiv Komisije EU:C:2000:467, točka 30. i citiranu sudsku praksu.

      (18)  Iznimke predviđene u članku 107. stavku 2. Ugovora odnose se na sljedeće: (a) potpore socijalnog karaktera koje se dodjeljuju pojedinim potrošačima; (b) potpore za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda ili drugih izvanrednih događaja; i (c) potpore koje se dodjeljuju gospodarstvu određenih područja Savezne Republike Njemačke.

      (19)  Iznimke predviđene u članku 107. stavku 3. Ugovora odnose se na sljedeće: (a) potpore za promicanje gospodarskog razvoja područja; (b) potpore za važne projekte od zajedničkog europskog interesa ili za otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice; (c) potpore za razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja; (d) potpore za promicanje kulture i očuvanje baštine; i (c) druge vrste potpora koje Vijeće odredi svojom odlukom.

      (20)  Predmet T-68/03 Olympiaki Aeroporia Ypiresies protiv Komisije EU:T:2007:253, točka 34.

      (21)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

      (22)  Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (SL L 142, 14.5.1998., str. 1.).

      (23)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (SL L 248, 24.9.2015., str. 1.).


title: 2009/806/EZ: Odluka Vijeća od 19. listopada 2009. o potpisivanju Statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA) od strane Europske zajednice

text:
01/Sv. 16              HR                                    Službeni list Europske unije                                                      237
32009D0806
4.11.2009.                                               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                                   L 288/23
                                                                  ODLUKA VIJEĆA
                                                               od 19. listopada 2009.
                o potpisivanju Statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA) od strane Europske
                                                                       zajednice
                                                                    (2009/806/EZ)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,                                                                Statut bi trebalo potpisati u ime Europske zajednice u
                                                                                skladu s člankom XIX. A. Osnivačka konferencija
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a                            IRENA-e, 26. siječnja 2009., osnovala je Povjerenstvo
posebno njegov članak 175. stavak 1. i članak 300. stavak 2.                          za pripremu IRENA-e (2). Na temelju točke 3. Rezolucije
prvi podstavak,                                                                       o osnivanju Povjerenstva za pripremu IRENA-e, usvo
                                                                                jenom na Konferenciji o osnivanju IRENA-e, Povjerenstvo
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,                                                 za pripremu sastoji se od po jednog predstavnika svake
                                                                                od potpisnica Statuta. Predviđeno je da Povjerenstvo za
budući da:                                                                            pripremu osigura brzo i učinkovito osnivanje IRENA-e,
                                                                                uključujući utvrđivanjem privremenog programa rada i
(1)     Dana 26. siječnja 2009. Statut Međunarodne agencije za                        proračuna. Smatra se korisnim da se u potpunosti sudje
        obnovljivu energiju (1) (Statut) potpisalo je 75 država na                    luje u aktivnostima IRENA-e od potpisivanja. Dakle,
        osnivačkoj konferenciji u Bonnu, uključujući 20 država                        Zajednica bi trebala biti zastupljena i sudjelovati u Povje
        članica EU-a.                                                                 renstvu za pripremu IRENA-e od potpisivanja,
(2)     Prema Statutu, cilj Međunarodne agencije za obnovljivu                 ODLUČILO JE:
        energiju (IRENA) je „poticanje opsežnog i što većeg usva
        janja i održivog korištenja svih oblika obnovljive energije,
        uzimajući u obzir nacionalne i domaće prioritete i koristi                                           Članak 1.
        proistekle iz kombiniranog pristupa korištenja obnovljive              Predsjednik Vijeća ovlašćuje se imenovati jednu ili više osoba
        energije i mjera energetske učinkovitosti te doprinosa                 ovlaštenih za potpisivanje u ime Europske zajednice Statut
        obnovljive energije zaštiti okoliša preko ograničavanja                Međunarodne agencije za obnovljivu energiju osnovane 26. sije
        pritiska na prirodna bogatstva i smanjenje krčenja                     čnja 2009. u Bonnu.
        šuma, posebno krčenja tropskih šuma, širenja pustinja i
        gubitka biološke raznovrsnosti; zaštitu klime; gospo
        darski rast i socijalnu koheziju uključujući ublažavanje                                             Članak 2.
        siromaštva i održivi razvoj; pristup i sigurnost opskrbe
        energijom; regionalni razvoj i međugeneracijsku odgovor               Na temelju svojeg potpisa, Zajednica će biti zastupljena u Povje
        nost”.                                                                 renstvu za pripremu IRENA-e osnovanom na temelju Konferen
                                                                               cije o osnivanju IRENA-e.
(3)     I Europska zajednica i njezine države članice imaju
        nadležnosti u područjima koja su obuhvaćena Statutom.
        Određene odredbe Statuta mogu utjecati na dogovore                     Sastavljeno u Luxembourgu 19. listopada 2009.
        propisane aktima Zajednice donesenim u vezi okoliša i
        energije.
                                                                                Za Vijeće
(4)     S obzirom da Statut stupa na snagu tek trinaestog dana
        nakon polaganja 25. isprave o ratifikaciji, i s obzirom da                                                     Predsjednik
        Statut ostaje otvoren za potpisivanje do tog vremena,                                                       E. ERLANDSSON
(1) Deklaracija Konferencije o izvornim verzijama Statuta je sastavni dio      (2) IRENA/FC/res.1: Rezolucija o osnivanju Povjerenstva za pripremu
    Statuta.                                                                       IRENA-e, 26. siječnja 2009., Bonn.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/2240 od 12. prosinca 2016. o izmjeni Odluke 2012/389/ZVSP o misiji Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR)

text:
               13.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 337/18

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/2240
   od 12. prosinca 2016.
   o izmjeni Odluke 2012/389/ZVSP o misiji Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 16. srpnja 2012. donijelo Odluku 2012/389/ZVSP (1) o misiji Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR).

               (2)

               Vijeće je 22. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/485/ZVSP (2) kojom je izmijenjena Odluka 2012/389/ZVSP te je misija EUCAP NESTOR produljena do 12. prosinca 2016.

               (3)

               Cjelovitim i sveobuhvatnim strateškim preispitivanjem angažmana ZSOP-a u Somaliji i državama Roga Afrike došlo se do zaključka da bi se misija EUCAP NESTOR trebala usredotočiti na Somaliju te bi stoga naziv misije trebalo promijeniti u EUCAP Somalia, a njezin mandat prilagoditi i produljiti do prosinca 2018.

               (4)

               Odluku 2012/389/ZVSP, uključujući prema potrebi zadaće i ciljeve misije, trebalo bi preispitati tijekom 2017.

               (5)

               Referentni iznos namijenjen za pokrivanje razdoblja do 12. prosinca 2016. dostatan je za pokrivanje razdoblja do 28. veljače 2017., kada bi trebale biti dostupne detaljne informacije o financijskim potrebama za novi pristup kako bi se utvrdio referentni iznos za naredno razdoblje,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2012/389/ZVSP mijenja se kako slijedi:

               1.

               U naslovu i cijelom tekstu naziv „EUCAP NESTOR” zamjenjuje se nazivom „EUCAP Somalia”.

               2.

               Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 1.
               Misija
               Unija uspostavlja misiju za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia).”.

               3.

               Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 2.
               Zadaća misije
               Misijom EUCAP Somalia pruža se pomoć Somaliji u jačanju njezinih sposobnosti za pomorsku sigurnost kako bi mogla učinkovitije izvršavati pomorsko pravo.”.

               4.

               Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 3.
               Ciljevi i zadaće
               1.   Kako bi se ostvarila zadaća misije navedena u članku 2., misijom EUCAP Somalia:

                           (a)

                           poboljšava se somalijska pomorska civilna sposobnost izvršavanja zakonodavstva s ciljem provođenja učinkovitog pomorskog upravljanja njezinom obalom, unutarnjim vodama, teritorijalnim morima i isključivim gospodarskim pojasevima;

                           (b)

                           posebno se jača sposobnost Somalije za provođenje inspekcija i mjera izvršavanja u području ribarstva, osiguravanje potrage i spašavanja na moru, suzbijanje krijumčarenja, borbu protiv piratstva i policijski nadzor nad obalnom zonom na kopnu i na moru;

                           (c)

                           ti se ciljevi ostvaruju pružanjem podrške somalijskim tijelima pri razvoju potrebnog zakonodavstva i uspostavi pravosudnih tijela te osiguravanjem potrebnog mentorstva, savjetovanja, osposobljavanja i opreme somalijskim pomorskim civilnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva.

                     2.   Kako bi ostvarila te ciljeve, misija EUCAP Somalia djeluje u skladu s operativnim smjernicama i zadaćama utvrđenima u dokumentima za operativno planiranje koje odobrava Vijeće.
               3.   Misija EUCAP Somalia nema nikakvu izvršnu funkciju.”.

               5.

               U članku 13. stavku 1. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
               „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju izdataka povezanih s misijom EUCAP Somalia za razdoblje od 16. prosinca 2015. do 28. veljače 2017. iznosi 12 000 000 EUR.”.

               6.

               U članku 16. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
               „Primjenjuje se do 31. prosinca 2018.”.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Odluka Vijeća 2012/389/ZVSP od 16. srpnja 2012. o misiji Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR) (SL L 187, 17.7.2012., str. 40.).

      (2)  Odluka Vijeća 2014/485/ZVSP od 22. srpnja 2014. o izmjeni Odluke 2012/389/ZVSP o misiji Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR) (SL L 217, 23.7.2014., str. 39.).


title: 2011/343/EU: Odluka Vijeća od 9. ožujka 2011. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Hašemitske Kraljevine Jordana o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               15

         32011D0343

               L 159/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 9. ožujka 2011.
   o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Hašemitske Kraljevine Jordana o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji
   (2011/343/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 186., u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
   budući da:

               (1)

               Komisija je u ime Zajednice postigla Sporazum između Europske zajednice i Hašemitske Kraljevine Jordana o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji.

               (2)

               Sporazum kojeg su potpisali predstavnici ugovornih strana u Bruxellesu 30. studenoga 2009., privremeno se primjenjuje nakon potpisivanja, sukladno članku 7. stavku 2. Sporazuma, do njegova zaključivanja.

               (3)

               Zbog stupanja na snagu Lisabonskog ugovora 1. prosinca 2009., Europska unija je zamijenila i naslijedila Europsku zajednicu.

               (4)

               Sporazum je potrebno zaključiti u ime Unije,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovim se u ime Unije (1) odobrava Sporazum između Europske zajednice i Hašemitske Kraljevine Jordana o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji.
   Članak 2.
   U ime Unije predsjednik Vijeća, sukladno članku 7. stavku 2. Sporazuma, upućuje sljedeću obavijest Hašemitskoj Kraljevini Jordanu:

      „Zbog stupanja na snagu Lisabonskog ugovora 1. prosinca 2009., Europska unija je zamijenila i naslijedila Europsku zajednicu i od tog datuma preuzima sva prava i obveze Europske zajednice. Stoga se upućivanja na ‚Europsku zajednicu’ u tekstu Sporazuma smatraju, prema potrebi, upućivanjima na ‚Europsku uniju’.”

   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan njezinog donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         CSÉFALVAY Z.

      (1)  SL L 159, 17.6.2011., str. 108.


title: Odluka Vijeća 2003/563/ZVSP od 29. srpnja 2003. o produljenju vojne operacije Europske unije u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

text:
               18/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               80

         32003D0563

               L 190/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.07.2003.

      ODLUKA VIJEĆA 2003/563/ZVSP
   od 29. srpnja 2003.
   o produljenju vojne operacije Europske unije u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 17. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Zajedničku akciju 2003/92/ZVSP od 27. siječnja 2003. o vojnoj operaciji Europske unije u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji (1),
   budući da:

               (1)

               Odluka Vijeća 2003/202/ZVSP od 18. ožujka 2003. o pokretanju vojne operacije EU-a u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji (2) navodi da je predviđeno trajanje operacije EU-a u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji šest mjeseci od 31. ožujka 2003.

               (2)

               Pismom od 4. srpnja 2003., upućenim glavnom tajniku/visokom predstavniku, Predsjednik bivše jugoslavenske republike Makedonije, gosp. Trajkovski, pozvao je Europsku uniju da produži operaciju Concordia do 15. prosinca 2003. s postojećim mandatom i pravnim okvirom.

               (3)

               Dana 7. srpnja 2003. Odbor doprinositelja izrazio je mišljenje da bi se operacija trebala produžiti do 15. prosinca 2003.

               (4)

               Politički i sigurnosni odbor procijenio je napredak operacije Concordia i 11. srpnja 2003. složio se, uzimajući u obzir savjete Vojnog odbora Europske unije od 7. srpnja 2003., preporučiti produženje operacije do 15. prosinca 2003.

               (5)

               Dana 24. srpnja 2003. Vojni odbor Europske unije podnio je Sigurnosnom i političkom odboru vojne savjete o opskrbi stožera snaga za operaciju nakon 30. rujna 2003.

               (6)

               Razmjena pisama odvila se s NATO-om o nastavku otpuštanja, praćenju, povratku i opozivu imovine i sposobnosti NATO-a za vojnu operaciju EU-a u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, sukladno uvjetima posebnog sporazuma između EU-a i NATO-a od 17. ožujka 2003.

               (7)

               Narodi Eurofora predložili su 17. srpnja 2003. da Eurofor omogući okvir za stožer snaga za operaciju Concordia od 1. listopada 2003.

               (8)

               Vijeće se 21. srpnja 2003. složilo proširiti operaciju pod prethodnim uvjetima tijekom kratkog dodatnog razdoblja do 15. prosinca 2003., izrazilo je svoju zahvalnost na dotadašnjim rezultatima Francuske kao okvirne nacije na razini stožera snaga i pozdravilo je ponudu Eurofora da od Francuske preuzme odgovornosti iz Okvira na razini stožera snaga.

               (9)

               Ne očekuje se da će se financijski parametri Concordije promijeniti od 1. listopada 2003. Prema tome, primjena članka 7. stavka 3. Financijske uredbe priložene Odluci Vijeća od 27. siječnja 2003., kojom se utvrđuje mehanizam operativnoga financiranja za financiranje zajedničkih troškova vojne operacije Europske unije u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, nije relevantna za preostalo razdoblje Concordije.

               (10)

               Rokovi predviđeni člankom 9. stavkom 2. gore navedene Financijske uredbe ne mogu se poštovati.

               (11)

               Politički i sigurnosni odbor nastavit će ispitivati situaciju u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji kako bi Vijeće donijelo daljnje odgovarajuće odluke.

               (12)

               U skladu s člankom 6. Protokola o stajalištu Danske priloženom Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, Danska ne sudjeluje u izradi i provedbi odluka i akcija Europske unije koje imaju obrambene implikacije. Danska ne sudjeluje u financiranju operacije,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Vojna operacija Europske unije u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji produljuje se do 15. prosinca 2003.
   Članak 2.
   1.   General bojnik Luis Nelson Ferreira dos Santos imenovan je zapovjednikom stožera snaga EU-a od 1. listopada 2003.
   2.   Eurofor preuzima od Francuske odgovornosti na razini stožera snaga od 1. listopada 2003.
   Članak 3.
   1.   Članak 7. stavak 3 Financijske uredbe priložene Odluci Vijeća od 27. siječnja 2003. kojom se utvrđuje mehanizam operativnog financiranja za financiranje zajedničkih troškova vojne operacije Europske unije u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, ne primjenjuje se.
   2.   Bez obzira na članak 9. stavak 2. gore navedene Financijske uredbe, proračun za sljedeće financijsko razdoblje odobrava Predsjedništvo najkasnije 30. rujna 2003.
   3.   Upravitelju mehanizma operativnoga financiranja za financiranje zajedničkih troškova vojne operacije Europske unije u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji odobrava se da od država članica doprinositeljica zatraži doprinose od najviše EUR 800 000.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   Članak 5.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2003.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         F. FRATTINI

      (1)  SL L 34, 11.2.2003., str. 26.

      (2)  SL L 76, 22.3.2003., str. 43.


title: Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2016/1697 od 16. rujna 2016. o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Republika Finska

text:
               22.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 256/6

         ODLUKA VIJEĆA (EU, Euratom) 2016/1697
   od 16. rujna 2016.
   o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Republika Finska
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 302.,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,
   uzimajući u obzir prijedlog finske vlade,
   uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 18. rujna 2015. donijelo Odluku (EU, Euratom) 2015/1600 (1), a 1. listopada 2015. Odluku (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020.

               (2)

               Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno istekom mandata gđe Marianne MUONE,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Gđa Tiina VALLANDER, Senior Advisor on International Affairs, Finnish Confederation for Professionals SITK, imenuje se članicom Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata koji istječe 20. rujna 2020.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. rujna 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. LAJČÁK

      (1)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2015/1600 od 18. rujna 2015. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020. (SL L 248, 24.9.2015., str. 53.).

      (2)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2015/1790 od 1. listopada 2015. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020. (SL L 260, 7.10.2015., str. 23.).


title: Odluka Vijeća 2013/308/ZVSP od 24. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Bjelarusa

text:
               18/Sv. 15

               HR

               Službeni list Europske unije

               335

         32013D0308

               L 172/31

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA 2013/308/ZVSP
   od 24. lipnja 2013.
   o izmjeni Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Bjelarusa
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 15. listopada 2012. donijelo Odluku 2012/642/ZVSP (1) o mjerama ograničavanja protiv Bjelarusa.

               (2)

               Vijeće smatra da bi u svrhu omogućivanja političkog dijaloga trebalo suspendirati zabranu putovanja gospodinu Uladzimiru Uladzimiravichu Makeiu koja mu je određena prema članku 3. stavku 1. Odluke 2012/642/ZVSP dok obnaša funkciju ministra vanjskih poslova Republike Bjelarusa. Suspenzija bi trebala biti podložna preispitivanju iz članka 8. stavka 2. Odluke 2012/642/ZVSP.

               (3)

               Odluku 2012/642/ZVSP stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Članak 8. Odluke 2012/642/ZVSP zamjenjuje se sljedećim:

      „Članak 8.
      1.   Mjere iz članka 3. stavka 1., u mjeri u kojoj se primjenjuju na gospodina Uladzimira Uladzimiravicha Makeia, suspendiraju se dok obnaša funkciju ministra vanjskih poslova Republike Bjelarusa.
      2.   Ova Odluka primjenjuje se do 31. listopada 2013. Ona se stalno preispituje. Prema potrebi se može obnoviti ili izmijeniti, ako Vijeće smatra da njezini ciljevi nisu ispunjeni.”

   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 24. lipnja 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         C. ASHTON

      (1)  SL L 285, 17.10.2012., str. 1.


title: 2006/453/EZ, Euratom: Odluka Vijeća i Komisije od 24. listopada 2005. o zaključivanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Azerbajdžanske Republike, s druge strane, kako bi se u obzir uzelo pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji

text:
               11/Sv. 116

               HR

               Službeni list Europske unije

               91

         32006D0453

               L 185/7

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA I KOMISIJE
   od 24. listopada 2005.
   o zaključivanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Azerbajdžanske Republike, s druge strane, kako bi se u obzir uzelo pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
   (2006/453/EZ, Euratom)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 44. stavak 2., posljednju rečenicu članka 47. stavka 2., te članak 55., članak 57. stavak 2., članak 71., članak 80. stavak 2., članke 93., 94., 133. i 181.a, u vezi s drugom rečenicom članka 300. stavka 2. i prvim podstavkom članka 300. stavka 3.,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno drugi stavak njegovog članka 101.,
   uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju iz 2003., a posebno njegov članak 2. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju iz 2003., a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir odobrenje Vijeća sukladno članku 101. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,
   budući da:

               (1)

               Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Azerbajdžanske Republike, s druge strane, kako bi se u obzir uzelo pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji, potpisan je u ime Europske zajednice i njezinih država članica 30. travnja 2004.

               (2)

               Do njegovoga stupanja na snagu, Protokol se na privremenoj osnovi primjenjuje od 1. svibnja 2004.

               (3)

               Protokol treba zaključiti,

         ODLUČILI SU:
   Članak 1.
   Ovime se, u ime Europske zajednice, Europske zajednice za atomsku energiju te država članica odobrava Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Azerbajdžanske Republike, s druge strane, kako bi se u obzir uzelo pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.
   Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci (2).
   Članak 2.
   Predsjednik će, u ime Europske zajednice i njezinih država članica, izvršiti notifikaciju u skladu s člankom 4. Protokola. Predsjednik Komisije će istodobno izvršiti takvu notifikaciju u ime Europske zajednice za atomsku energiju.

      Sastavljeno u Luxembourgu 24. listopada 2005.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. BRADSHAW

            Za Komisiju

            Predsjednik

         J. M. BARROSO

      (1)  Mišljenje dostavljeno 26. listopada 2004. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 185, 6.7.2006., str. 3.


title: Odluka Vijeća (EU) 2017/1121 od 20. lipnja 2017. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Austrija

text:
               23.6.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 162/54

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/1121
   od 20. lipnja 2017.
   o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Austrija
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog austrijske vlade,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

               (2)

               Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je predložen g. Christian BUCHMANN (Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)),

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeća osoba imenuje se članom Odbora regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

               —

               Mag. Christian BUCHMANN, Mitglied des steiermärkischen Landtages (promjena mandata).

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Luxembourgu 20. lipnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         H. DALLI

      (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

      (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i zamjenika članova za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).


title: 2014/547/EU, Euratom: Odluka Europskog parlamenta od 3. travnja 2014. o davanju razrješnice za izvršenje proračuna Izvršne agencije za potrošače, zdravlje i hranu (prije Izvršna agencija za zdravlje i potrošače) za financijsku godinu 2012.

text:
               5.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 266/106

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 3. travnja 2014.
   o davanju razrješnice za izvršenje proračuna Izvršne agencije za potrošače, zdravlje i hranu (prije Izvršna agencija za zdravlje i potrošače) za financijsku godinu 2012.
   (2014/547/EU, Euratom)
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2012. (1),

               —

               uzimajući u obzir konsolidirane godišnje financijske izvještaje Unije za financijsku godinu 2012. (COM(2013) 570 – C7-0273/2013) (2),

               —

               uzimajući u obzir konsolidirane godišnje financijske izvještaje Unije za financijsku godinu 2012.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Komisije o mjerama praćenja na temelju razrješnice za financijsku godinu 2011. (COM(2013) 668) i uz radne dokumente službi Komisije koji su priloženi uz to izvješće (SWD(2013) 348 i SWD(2013) 349),

               —

               uzimajući u obzir izvješće Komisije o procjeni financija Unije na temelju ostvarenih rezultata (COM(2013) 461) i radne dokumente službi Komisije koji su priloženi uz to izvješće (SWD(2013) 228 i SWD(2013) 229),

               —

               uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije tijelu nadležnom za davanje razrješnice u vezi s unutarnjim revizijama provedenima 2012. (COM(2013) 606) i radni dokument službi Komisije priložen tom izvješću (SWD(2013) 314),

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjim financijskim izvještajima Izvršne agencije za zdravlje i potrošače za financijsku godinu 2012. zajedno s odgovorima Agencije (3),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (4) u pogledu pouzdanosti računa te zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2012., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 18. veljače 2014. o razrješnici koju trebaju dobiti izvršne agencije za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2012. (05850/2014 – C7-0049/2014),

               —

               uzimajući u obzir članke 317., 318. i 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5), a posebno njezine članke 55., 145., 146. i 147.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (6), a posebno njezine članke 62., 164., 165. i 166.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 58/2003 od 19. prosinca 2002. o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće vezane uz upravljanje programima Zajednice (7), a posebno njezin članak 14. stavak 3.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 1653/2004 od 21. rujna 2004. o standardnoj financijskoj uredbi za izvršne agencije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 58/2003 o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće vezane uz upravljanje programima Zajednice (8), a posebno njezin članak 66. stavak 1. i 2.,

               —

               uzimajući u obzir Odluku Komisije 2004/858/EZ od 15. prosinca 2004. o osnivanju Izvršne agencije za program javnog zdravlja za upravljanje aktivnostima Zajednice na području javnog zdravlja primjenom Uredbe Vijeća (EZ) br. 58/2003 (9),

               —

               uzimajući u obzir Odluku Komisije 2008/544/EZ od 20. lipnja 2008. o izmjeni Odluke 2004/858/EZ kako bi se Izvršna agencija za program javnog zdravlja pretvorila u Izvršnu agenciju za zdravlje i potrošače (10),

               —

               uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije 2013/770/EU od 17. prosinca 2013. o osnivanju Izvršne agencije za potrošače, zdravlje i hranu i o stavljanju izvan snage Odluke 2004/858/EZ (11),

               —

               uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika i Prilog VI. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja drugih relevantnih odbora (A7-0242/2014),

               A.

               budući da prema članku 17. stavku 1. Ugovora o Europskoj uniji Komisija izvršava proračun i upravlja programima te da, u skladu s člankom 317. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije, proračun izvršava u suradnji s državama članicama, na vlastitu odgovornost, u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja;

               1.

               daje razrješnicu direktoru Izvršne agencije za potrošače, zdravlje i hranu (prije Izvršna agencija za zdravlje i potrošače) za izvršenje proračuna Izvršne agencije za financijsku godinu 2012.;

               2.

               iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji koja je sastavni dio odluka o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2012., dio III. – Komisija i izvršne agencije;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da proslijedi ovu Odluku, Odluku o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2012., dio III. – Komisija, i Rezoluciju koja je sastavni dio tih odluka direktoru Izvršne agencije za potrošače, zdravlje i hranu, Vijeću, Komisiji, Sudu Europske unije i Revizorskom sudu te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Martin SCHULZ

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL L 56, 29.2.2012.

      (2)  SL C 334, 15.11.2013., str. 1.

      (3)  SL C 365, 13.12.2013., str. 57.

      (4)  SL C 331, 14.11.2013., str. 10.

      (5)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (6)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (7)  SL L 11, 16.1.2003., str. 1.

      (8)  SL L 297, 22.9.2004., str. 6.

      (9)  SL L 369, 16.12.2004., str. 73.

      (10)  SL L 173, 3.7.2008., str. 27.

      (11)  SL L 341, 18.12.2013., str. 69.