title: 2008/227/EZ: Odluka Komisije od 17. ožujka 2008. o okončanju antidampinškog postupka u odnosu na uvoze polivinil alkohola podrijetlom iz Narodne Republike Kine i s Tajvana i oslobađanju iznosa osiguranih putem uvedenih privremenih pristojbi

text:
               11/Sv. 131

               HR

               Službeni list Europske unije

               168

         32008D0227

               L 075/66

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 17. ožujka 2008.
   o okončanju antidampinškog postupka u odnosu na uvoze polivinil alkohola podrijetlom iz Narodne Republike Kine i s Tajvana i oslobađanju iznosa osiguranih putem uvedenih privremenih pristojbi
   (2008/227/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9.,
   nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   PRIVREMENE MJERE

               (1)

               Dana 19. prosinca 2006. Komisija je objavila obavijest (2) o pokretanju antidampinškog postupka na uvoze polivinil alkohola (PVA) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK) i s Tajvana. Dana 17. rujna 2007. Komisija je Uredbom (EZ) br. 1069/2007 (3) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na PVA podrijetlom iz NRK-a. Za Tajvan nisu bile uvedene privremene mjere.

               (2)

               Kako je određeno u uvodnoj izjavi 13. Privremene uredbe, ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2005. do 30. rujna 2006. (razdoblje ispitnog postupka, „RIP”). Uzimajući pritom trendove bitne za ocjenu štete Komisija je analizirala podatke koji obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja 2003. do kraja razdoblja ispitnog postupka (dotično razdoblje).

         B.   NAKNADNI POSTUPAK

               (3)

               Nastavno na odluku o uvođenju antidampinških pristojbi na uvoze PVA podrijetlom iz NRK-a i o neuvođenju tih mjera na uvoze s Tajvana, nekoliko je zainteresiranih strana podnijelo komentare u pisanom obliku. Stranama koje su to zatražile odobrena je mogućnost saslušanja. Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnim za konačne nalaze ispitnog postupka.

               (4)

               Komisija je pojačala ispitni postupak s obzirom na aspekte interesa Zajednice i iznimno dopustila korisnicima iz industrije papira, važnog sektora korisnika koji do sada još nije sudjelovao, da dostave ispunjeni upitnik za korisnike.

               (5)

               Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo okončati postupak u vezi s uvozima PVA podrijetlom iz NRK-a i s Tajvana i osloboditi iznose osigurane putem privremene pristojbe. Također im je dan rok u kojem mogu podnijeti prigovore nakon objave podataka.

               (6)

               Usmeni i pisani komentari koje su podnijele zainteresirane strane uzeti su u obzir i, tamo gdje je to primjereno, rezultati ispitnog postupka su u skladu s tim izmijenjeni.

         C.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

               (7)

               Isti korisnik Zajednice kako se navodi u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe ponovio je i dalje razradio svoje argumente za izuzeće iz opsega proizvoda određene kakvoće (osporavana kakvoća) koju je nazivao „niski stupanj pepela NMWD PVA” i koju je kupovao, između ostalog, iz NRK-a. Ovaj je korisnik tvrdio da i. Komisija nije dala dovoljno razloga za tvrdnju da osporavana kakvoća dijeli iste fizičke i tehničke karakteristike s ostalim kakvoćama koje su obuhvaćene definicijom proizvoda i dalje je ustrajao pri tome da ii. ova kakvoća ima vrlo posebne krajnje primjene. Osim toga, tvrdio je da je iii. osporavana kakvoća, prema ovom korisniku, bila kopolimer i time ne bi bila obuhvaćena opsegom proizvoda.

               (8)

               Prije detaljnog ispitivanja tvrdnji ovog korisnika, prvo se mora napomenuti da je udio pepela u PVA nečistoća; što je niža razina pepela čišći je PVA. Zatim, pojam „niskog sadržaja pepela u PVA” je subjektivan. Ne postoji općenito dogovoren standard, što znači da svaki proizvođač ima svoju gornju granicu za određivanje o tome je li PVA s manje pepela ili ne. Utvrđeno je da u praksi to dovodi do značajnih razlika: među proizvođačima koji su bili podvrgnuti ispitnom postupku gornja granica za PVA s niskom razinom pepela u PVA može se razlikovati od najvećeg udjela pepela od 0,09 % do 0,5 %. Dotični korisnik ne spada među korisnike s najnižim granicama što znači da bi druge zainteresirane strane njegovu gornju granicu za određivanje niskog udjela pepela najvjerojatnije ocijenile previsokim.

               (9)

               Što se tiče pitanja koja je postavila ova strana i koja su spomenuta u uvodnoj izjavi 7., ona su bila ozbiljno razmotrena, i može se sažeti kako slijedi:

         i.
         Proizvod osporavane kakvoće bi mogao imati različite osnovne fizičke i tehničke karakteristike

               (10)

               Treba podsjetiti da su osnovne fizičke i tehničke karakteristike dotičnog proizvoda privremeno definirane u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe. Dotični se proizvod tamo definira kao posebna vrsta smole s određenim tehničkim parametrima. Parametri koji su bili navedeni u definiciji tog proizvoda i uporabljeni za razlikovanje između dotičnog proizvoda i PVA drugih stupnjeva kakvoće odnose se na viskoznost (3 mPas – 61 mPas, izmjereno u 4 %-tnoj otopini) i hidrolizu (84,0 mol % – 99,9 mol %).

               (11)

               Sve kakvoće obuhvaćene definicijom proizvoda se ponekad određuju kao standardne kakvoće, što znači da se sve mogu proizvesti na standardnoj proizvodnoj liniji za PVA i da su troškovi proizvodnje za proizvode takve kakvoće slični. Suprotno vrijedi za kakvoće obuhvaćene istom oznakom KN, ali izvan definicije proizvoda: one se ne mogu proizvesti na standardnoj proizvodnoj liniji za PVA, zahtijevaju različitu proizvodnu tehnologiju i dodatnu opremu i trošak proizvodnje prema tome može biti vrlo različit. Kakvoće obuhvaćene definicijom proizvoda imaju također vrlo različita svojstva u usporedbi s onima obuhvaćenim definicijom proizvoda. Što se tiče stupnja viskoziteta i hidrolize: i. kakvoće s niskim stupnjem viskoziteta imaju manju molekularnu masu PVA i teže su obradive, što se između ostalog odražava u niskom prinosu proizvodnje, dok se ii. kakvoće s visokim stupnjem viskoziteta koje su također teško obradive upotrebljavaju za kvalitetne sjajne papirne obloge, vrlo posebna vrsta primjene u kojoj se neželjene pukotine koje se često pojave, moraju izbjeći; iii. kakvoće s visokim stupnjem hidrolize također se uglavnom koriste za tu primjenu i iv. PVA kakvoće s niskim stupnjem hidrolize nisu topive u vodi ili tvore nestabilne otopine s vodom. Takvi se proizvodi uglavnom koriste za proizvodnju suspenzijskog PVA i pri visokim temperaturama izlučuju se iz otopine.

               (12)

               Korisnik je naveo da je za proizvodnju smole PVB koju treba za proizvodnju folije PVB apsolutno važno šest karakteristika PVA. Kombinacija parametara za ovih šest karakteristika bi uzrokovala da se osporena kakvoća razlikuje u usporedbi sa svim ostalim PVA kakvoćama na tržištu. Analizirajući tu tvrdnju zaista je utvrđeno da za neke primjene tehničke specifikacije mogu biti strože nego za druge. Istodobno, međutim, utvrđeno je da sve kakvoće, uključujući kakvoću proizvoda koja je obuhvaćena opsegom proizvoda i koja se ponekad naziva „standardna kakvoća”, imaju jedinstvenu kombinaciju karakteristika. Ovisno o željenoj primjeni, odabire se jedna ili druga kakvoća. To vrijedi ne samo za primjenu dotičnog korisnika, već i za druge primjene. Zbog toga je tvrdnja odbačena.

         ii.
         Proizvod osporene kakvoće ima vrlo posebne krajnje uporabe

               (13)

               Dotični korisnik također je pobijao procjenu Komisije u vezi s tržištem korisnika PVA i izričito je tvrdio da je tržište korisnika PVB-a vrlo raznoliko. S tim u vezi, kako je već navedeno u Privremenoj uredbi, korisnik je koristio PVA ove kakvoće za proizvodnju PVB-a, što je najveća uporaba u Zajednici i predstavlja od 25 % do 29 % potrošnje PVA i najbrže rastuću primjenu zbog velikog povećanja potražnje za folijom PVB. Nadalje je ispitni postupak pokazao da se skoro 90 % PVB-a koji se proizvede u Zajednici kasnije iskoristi za proizvodnju folije PVB, koju koristi također dotični korisnik (iako nije jedini proizvođač folije PVB u Zajednici). Zato se potvrđuje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17. Privremene uredbe, da je posebna uporaba ove zainteresirane strane jedna od glavnih primjena koja se, s obzirom na svoju tržišnu važnost, ne može odrediti nestandardnom.

               (14)

               Što se tiče navodne posebne uporabe dotični korisnik je također tvrdio da proizvode osporene kakvoće ne mogu nadomjestiti drugi modeli, što bi ukazalo na tu posebnu krajnju uporabu. U tom pogledu prvo je utvrđeno da taj korisnik nije kupovao isključivo od dotičnog kineskog proizvođača i već je imao nekoliko alternativnih izvora. Tijekom razdoblja ispitnog postupka zapravo je imao manje od 5 % kupovine PVA za koju je zahtijevao izuzeće od proizvođača u NRK-u. Preostale kupljene količine bile su kupljene od triju drugih proizvođača iz različitih zemalja. Osim toga, utvrđeno je da, iako većina proizvoda koji su bili prodani na tržištu Zajednice nije mogla biti korištena kao alternativa proizvodu osporene kakvoće, proizvod osporene kakvoće se mogao upotrebljavati i u drugim primjenama i bio je raspoloživ na tržištu Zajednice po cijenama sličnim cijenama proizvoda druge kakvoće koji su bili uvezeni iz NRK-a. S obzirom na gore navedeno, tvrdnja da se proizvod osporene kakvoće ne može nadomjestiti se odbija.

         iii.
         Proizvod osporene kakvoće bio bi kopolimer a ne homopolimer

               (15)

               Nakon uvođenja privremenih mjera korisnik je tvrdio da bi PVA s niskim stupnjem pepela bio kopolimer, a ne homopolimer. Tvrdnja se temeljila na činjenici da sadrži dva sastavna dijela. To je pitanje istraženo i utvrđeno je da je PVA rezultat početne homopolimerne polimerizacije. Međutim, naredni je postupak hidrolize uvijek nepotpun (između 84,0 mol % i 99,9 mol %), zato je u tom smislu moguće tvrditi da PVA sadrži dva sastavna dijela te se naziva kopolimerom.

               (16)

               Kako bi se izbjegle nejasnoće, smatrano je primjerenim razjasniti definiciju opsega proizvoda određenu u Privremenoj uredbi. Prema tome dotični je proizvod konačno definiran kao određeni kopolimerni polivinil alkohol (PVA) koji se temelji na homopolimernoj polimerizaciji s viskozitetom (izmjereno u 4 %-tnoj otopini) 3 mPas ili više, ali najviše 61 mPas i stupnjem hidrolize 84,0 mol % ili više, ali najviše 99,9 mol %, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i s Tajvana i uobičajeno deklariran oznakom KN ex 3905 30 00.

         D.   DAMPING

   1.   Tajvan

               (17)

               U odnosu na Tajvan nisu uvedene privremene mjere jer, kako je navedeno u uvodnim izjavama 29. i 30. Privremene uredbe, damping nije privremeno utvrđen u vezi s uvozima dotičnog proizvoda podrijetlom s Tajvana.

               (18)

               Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 30. Privremene uredbe, jedino tajvansko podueće koje je surađivalo, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (CCP) jedini je proizvođač izvoznik dotičnog proizvoda u Tajvanu i predstavlja 100 % tajvanskog izvoza u EZ tijekom razdoblja ispitnog postupka prema podacima Eurostata.

               (19)

               Oba proizvođača Zajednice, Kuraray Europe GmbH i Celanese Chemicals Ibérica S.L., tvrdila su da je izvoz CCP-a tijekom razdoblja ispitnog postupka bio dampinški i tražila su od Komisije da preispita svoje nalaze vezano uz utvrđivanje dampinga za CCP.

         1.1.   Troškovi sirovine

               (20)

               Oba proizvođača u Zajednici tvrdila su da je trošak proizvodnje CCP-a bio puno viši nego što je to utvrdila Komisija, jer je cijena vinil acetat monomera (VAM), koji je glavna sirovina u proizvodnji PVA, bila podcijenjena. U tom smislu naglasili su da je isporučitelj VAM-a za CCP povezano poduzeće. Kao potporu ovim argumentima, jedan je proizvođač u Zajednici priložio studiju o trgovanju CCP-a s PVA koju je provela konzultantska tvrtka, kao i publikacije o međunarodnim cijenama VAM-a.

               (21)

               Dostavljene informacije su ispitane. Usporedba između cijena za VAM navedenih u prethodno spomenutim publikacijama i cijena provjerenih tijekom postupka u Aziji i u Europi jasno pokazuju da su cijene objavljene u tim publikacijama precijenjene. Pored toga, same publikacije navode da su u njima objavljene procijenjene cijene, a da stvarne cijene na tržištu mogu biti više ili niže i da se objavljene cijene trebaju koristiti kao indeksi. Iako se te cijene mogu koristiti za nadzor trendova tijekom vremena one ne predstavljaju stvarne cijene.

               (22)

               Osim toga, ispitni postupak je pokazao da je prodaja VAM-a povezanog dobavljača CCP-a provedena po cijenama koje su u skladu s onima koje taj dobavljač naplaćuje nepovezanim kupcima i da su cijene plaćene za VAM od strane CCP-a bile u skladu s onima plaćenima od strane ostalih proizvođača u Aziji, posebno u Japanu.

               (23)

               Povrh toga, troškovi za VAM sadržani u prethodno spomenutoj studiji temeljili su se na višoj stopi potrošnje VAM-a nego što je CCP stvarno potrošio. Budući da stopa potrošnje VAM-a ovisi o udjelu potpuno ili djelomično hidroliziranog PVA, utvrđeno je da je stvarna stopa potrošnje VAM-a od strane CCP-a u skladu s onom drugih proizvođača kako je provjereno i u Aziji i u Zajednici, uzimajući u obzir odgovarajuće udjele proizvoda.

               (24)

               Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od 20. do 23. zaključeno je da troškovi CCP-a za VAM nisu bili podcijenjeni i tvrdnje s tim u vezi su odbačene.

         1.2.   Drugi troškovi

               (25)

               Na osnovu troškova sadržanih u prethodno navedenoj studiji jedan od ova dva proizvođača u Zajednici tvrdio je da su osim troškova za VAM podcijenjeni i drugi elementi troška CCP-a u proizvodnji PVA, kao što su na primjer troškovi komunalnih usluga, režijskih troškova prerađivačke industrije te opći i administrativni troškovi. Međutim nije podnesen dokaz koji bi potkrijepio procjene troškova navedene u studiji.

               (26)

               Ponovno su proučeni stvarni podaci koji su za CCP bili provjereni na licu mjesta i potvrđeno je da su za izračun dampinga korišteni ispravni troškovi.

         1.3.   Izračun uobičajene vrijednosti

               (27)

               Jedan proizvođač u Zajednici tvrdio je da bi za CCP trebalo izračunati uobičajenu vrijednost za sve tipove proizvoda jer na tajvanskom tržištu za PVA vlada posebno tržišno stanje zbog umjetno niskih cijena, posebno u usporedbi s rasponima cijena objavljenim za Aziju i zato jer je većina tajvanskih domaćih prodaja obavljena s povezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka.

               (28)

               Zapravo ne postoji dokaz na temelju kojeg bi se cijene tajvanskih domaćih prodaja smatrale umjetno niskima. Objavljene cijene za PVA samo su raspon cijena vrlo općenite prirode dan za Aziju (uključujući Kinu) u cjelini, bez određivanja stvarne kakvoće ili tipa dotičnog proizvoda i zato se ne mogu koristiti ni u kojoj usporedbi cijena za Tajvan. Na temelju toga, tajvanske domaće prodajne cijene ne mogu se smatrati umjetno niskima. U pogledu navodnog izostanka dostatnih domaćih prodaja neovisnim kupcima, potvrđuje se da je utvrđeno da su prodaje neovisnim kupcima obavljene u dostatnim količinama za određivanje uobičajene vrijednosti.

               (29)

               Isti proizvođač Zajednice također je tvrdio da se zbog navodnog posebnog stanja na tržištu uzrokovanog umjetno niskim cijenama PVA na tajvanskom tržištu, dobit korištena za izračunavanje uobičajenih vrijednosti za CCP ne smije temeljiti na uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe.

               (30)

               Zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 28., nema razloga zašto dobit temeljena na uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe ne bi bila prikladna za izračun uobičajenih vrijednosti. Tvrdnja je stoga odbačena.

               (31)

               Zainteresirane strane obaviještene su o gore navedenim rezultatima i dan im je rok u kojem mogu dati komentare. Nisu zaprimljene dodatne informacije ni od proizvođača u Zajednici ni od bilo koje druge zainteresirane strane koje bi izmijenile privremeno određivanje dampinga za Tajvan od strane Komisije.

               (32)

               S obzirom na prethodno navedeno, potvrđuje se da dampinška marža određena za Tajvan iznosi manje od 2 % izraženo kao postotak izvozne cijene, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 29. Privremene uredbe. Prema tome, u skladu s člankom 9. stavkom 3. Osnovne uredbe, sadašnji postupak treba okončati u pogledu uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom s Tajvana.

         2.   Narodna Republika Kina (NRK)

   2.1.   Tretman tržišnoga gospodarstva i pojedinačni tretman

               (33)

               U nedostatku primjedbi u vezi s odredbama o tretmanu tržišnoga gospodarstva i pojedinačnom tretmanu potvrđuju se uvodne izjave od 31. do 39. Privremene uredbe.

         2.2.   Analogna zemlja

               (34)

               Oba proizvođača u Zajednici Kuraray Europe GmbH i Celanese Chemicals Ibérica S.L., ponovila su da Japan treba odabrati kao analognu zemlju za NRK umjesto Tajvana.

               (35)

               Tvrdili su da bi Japan bio prikladnija analogna zemlja od Tajvana jer je natjecanje na japanskom tržištu PVA puno jače nego na tajvanskom tržištu, budući da: i. tajvanskim tržištem dominira jedini tajvanski proizvođač, CCP, dok u Japanu ima četiri proizvođača; ii. uvozi PVA obuhvaćeni ispitnim postupkom o Tajvanu su ograničeni, i iii. domaća potražnja za istovjetnim proizvodom na Tajvanu je niska.

               (36)

               U pogledu navodne dominacije CCP-a na tajvanskom tržištu, treba podsjetiti da na razinu natjecanja također utječe uvoz, a s obzirom na to, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 46. Privremene uredbe, Tajvan zapravo ima viši udio uvoza s obzirom na domaću potrošnju (15 %) nego Japan (3 %).

               (37)

               Što se tiče tvrdnje da se uvoz PVA uglavnom odnosi na proizvode koji nisu obuhvaćeni opsegom proizvoda u ispitnom postupku, ta tvrdnja nije bila poduprta dostatnim dokazom te tako nije mogla biti prihvaćena.

               (38)

               U pogledu navodne ograničene potražnje istovjetnog proizvoda na Tajvanu, treba naglasiti da tajvansko domaće tržište PVA prelazi 15 000 tona, a većinu čini istovjetni proizvod. Pored toga, iako je jedan proizvođač u Zajednici tvrdio da zapravo postoji ograničena potražnja jer CCP većinom prodaje povezanim kupcima, ispitni je postupak pokazao suprotno. Zbog tih razloga, tvrdnja u vezi s ograničenom potražnjom istovjetnog proizvoda je odbačena.

               (39)

               Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od 36. do 38., tvrdnja o nedovoljnom natjecanju na tajvanskom tržištu je odbačena.

               (40)

               Jedan je proizvođač u Zajednici tvrdio da je japansko tržište PVA s obzirom na proizvodnju i prodaju puno reprezentativnije od tajvanskog. Međutim, čak i da su tajvanska proizvodnja i domaća prodaja niže od proizvodnje i domaće prodaje u Japanu, one su još uvijek u dovoljnoj mjeri značajne za usporedbu s kineskim PVA i njegovim izvozom u EZ.

               (41)

               Isti proizvođač u Zajednici je također tvrdio da bi Japan bio prikladnija analogna zemlja od Tajvana jer u Japanu, kao i u NRK-u, postoje i integrirani i neintegrirani proizvođači PVA. Međutim, važno je napomenuti da, iako je točno da u NRK-u postoje oba tipa proizvođača, tajvanski proizvođač i jedini provjereni japanski proizvođač koji je surađivao integrirali su proizvodne procese PVA. Prema tome, taj aspekt ne može biti relevantan za davanje prednosti Japanu pred Tajvanom.

               (42)

               Isti proizvođač u Zajednici također je tvrdio da su proizvodni program i primjene PVA na japanskom tržištu primjereniji za usporedbu s onima iz NRK-a. S tim u vezi potvrđuje se da su proizvodni program i primjene na tajvanskom tržištu takvi da jamče pravilnu usporedivost između tajvanskog i kineskog PVA, dok nema dokaza da bi japanski PVA osigurao bolju usporedivost.

               (43)

               Konačno, razina suradnje u odabranoj zemlji važan je element za određivanje pouzdane uobičajene vrijednosti. U Japanu je samo jedan od četiri proizvođača sličnog proizvoda surađivao u ispitnom postupku, dok su na Tajvanu svi potrebni podaci bili raspoloživi za cijelu zemlju, s obzirom da je Tajvan bio podvrgnut ispitnom postupku. Zapravo je tajvansko poduzeće predstavljalo puno veći tržišni udio na svojem domaćem tržištu od jedinog japanskog proizvođača koji je sudjelovao, čime je omogućena bolja ocjena uobičajene vrijednosti.

               (44)

               S obzirom na razloge navedene u uvodnim izjavama od 36. do 43., tvrdnja oba proizvođača Zajednice da je Japan najprikladnija analogna zemlja za NRK, je odbačena, a potvrđene su uvodne izjave od 40. do 46. Privremene uredbe.

         2.3.   Uobičajena vrijednost

               (45)

               Jedan proizvođač u Zajednici je tvrdio da bi uobičajenu vrijednost analogne zemlje, Tajvana, trebalo izračunati za sve tipove proizvoda, a dobit koja se koristi u izračunanoj uobičajenoj vrijednosti ne bi se smjela temeljiti na uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe jer na Tajvanu zbog umjetno niskih cijena vlada posebno stanje na tržištu.

               (46)

               Međutim, zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od 28. do 30. te tvrdnje su odbačene. S obzirom na to, potvrđuje se uvodna izjava 47. Privremene uredbe.

         2.4.   Izvozna cijena

               (47)

               U nedostatku komentara o izvoznoj cijeni, potvrđuju se uvodne izjave od 48. do 50. Privremene uredbe.

         2.5.   Usporedba

               (48)

               U nedostatku komentara u vezi s usporedbom, potvrđuje se uvodna izjava 51. Privremene uredbe.

         2.6.   Dampinška marža

               (49)

               U nedostatku komentara u vezi s dampinškom maržom, potvrđuju se uvodne izjave od 52. do 53. Privremene uredbe, u skladu s kojima se potvrđuje da dampinška marža za NRK iznosi 10 %, za cijelu zemlju.

         E.   ŠTETA

   1.   Proizvodnja Zajednice i industrija Zajednice

               (50)

               U nedostatku bilo kakvih novih i dokaznih podataka ili argumenta s tim u vezi, potvrđuju se uvodne izjave od 54. do 60. Privremene uredbe.

         2.   Potrošnja Zajednice

               (51)

               Pri pregledavanju statističkih podataka Eurostata i međusobnom provjeravanju tih podataka s podacima iz drugih izvora pokazalo se da su uvozi iz SAD-a kako je određeno u Privremenoj uredbi bili podcijenjeni, posebno vezano za godinu 2003. (vidjeti uvodnu izjavu 80.). Zbog toga je odlučeno da se ti podaci zamijene podacima iz baze podataka o izvozima SAD-a. Nakon konačne objave podataka, osim toga je utvrđeno da su podaci koji se odnose na uvoze kineskog PVA koje je objavio Eurostat krivi i trebalo ih je ispraviti (vidjeti uvodnu izjavu 56.).

               (52)

               Podaci o potrošnji bili su na odgovarajući način ispravljeni kako slijedi:

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Potrošnja u tonama

                           143 515

                           154 263

                           166 703

                           166 755

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           107

                           116

                           116

               (53)

               To pokazuje da se potražnja za predmetnim proizvodom tijekom dotičnog razdoblja povećala za 16 %. Ostali zaključci kako su sažeti u uvodnoj izjavi 64. Privremene uredbe ostaju na snazi.

               (54)

               U nedostatku bilo kakvih novih i dokaznih podataka ili argumenta s tim u vezi, potvrđuju se uvodne izjave od 61. do 64. Privremene uredbe, uz iznimku promjena u uvodnim izjavama od 61. i 64. kako su gore navedene.

         3.   Uvozi iz dotičnih zemalja

               (55)

               Budući da je potvrđeno da je dampinška marža za Tajvan de minimis, uvozi podrijetlom s Tajvana se u potpunosti isključuju iz ocjene štete.

               (56)

               Nakon konačne objave podataka, pojedine zainteresirane strane su izrazile ozbiljne sumnje u pogledu pouzdanosti podataka Eurostata o uvozima PVA iz NRK-a u 2003. To je istraženo i utvrđeno je da su podaci u vezi s navedenim uvozom bili izuzetno pogrešni. Stoga su podaci o količini uvoza PVA iz NRK bili ispravljeni kako slijedi:

                           Uvozi

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           NRK tone

                           16 197

                           14 710

                           21 561

                           21 513

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           91

                           133

                           133

               (57)

               Umjesto smanjenja kineskih uvoza tijekom dotičnog razdoblja, kako je utvrđeno u privremenoj fazi na temelju pogrešnih podataka iz 2003., uvozi iz NRK-a su se povećali za 33 % tijekom dotičnog razdoblja, dok su se u 2004. smanjili za 9 % u usporedbi s 2003.

               (58)

               S obzirom na to i zbog izmijenjenih podataka o potrošnji Zajednice (vidjeti uvodnu izjavu 51.) tržišni udio uvoza iz NRK-a je odgovarajuće izmijenjen tijekom dotičnog razdoblja kako slijedi:

                           Tržišni udio

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Tržište Zajednice

                           11,3 %

                           9,5 %

                           12,9 %

                           12,9 %

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           84

                           115

                           114

               (59)

               Tržišni udio koji su imali uvozi iz NRK-a povećao se za 1,6 postotnih bodova tijekom dotičnog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka kineski su izvozi predstavljali 12,9 % cijelog tržišta Zajednice.

               (60)

               Uzimajući u obzir revidirane podatke o uvozu iz 2003., cijene uvoza podrijetlom iz NRK-a kako su opisane u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe na odgovarajući način su izmijenjene. Prosječna cijena uvoza time se smanjila za 3 %.

                           Jedinične cijene

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           NRK (EUR/tona)

                           1 162

                           1 115

                           1 164

                           1 132

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           96

                           100

                           97

               (61)

               Nakon konačne objave podataka, podnositelj zahtjeva tvrdio je da Komisija nije trebala isključiti usklađene modele iz izračuna snižavanja cijena. Tvrdio je da bi postupajući na taj način,uvozne cijene Zajednice iz NRK-a bile značajno previsoke. U vezi s tim, u uvodnoj izjavi 70. Privremene uredbe zaista se određuje da se ograničeni broj modela (PCN) isključuje iz usporedbe sniženja cijena, jer je smatrano da usporedba po modelu mora biti smislena i pravedna i prema tome se ne treba dopustiti usporedba među proizvodima standardne i posebne kakvoće obuhvaćenima definicijom proizvoda.

               (62)

               Dotični PCN-i su predstavljali 34 % kineskih uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, ali ih je industrija Zajednice (ne podnositelj zahtjeva) proizvodila u vrlo malim količinama, koje su predstavljale od 0,1 % do 0,5 % njezine prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Budući da su uvozi PVA iz NRK-a u okviru navedenih PCN-a bili standardne kakvoće PVA, proizvođač u Zajednici tih PCN-a izjavio je Komisiji da su dotični PCN-i u njegovom slučaju bili proizvodi koji se odnose na vrhunske specijalizirane proizvode za uporabu u tržišnim nišama i koji se ne može zamijeniti standardnim PVA. Osim toga oni nisu bili proizvedeni na njegovoj standardnoj proizvodnoj liniji već u posebnom pogonu serijskim postupkom proizvodnje. Dotični proizvođač u Zajednici izričito je tvrdio da taj PVA ne predstavlja konkurenciju standardnom PVA. U skladu s tim Komisija je zaključila da za te PCN-e uvezene iz NRK-a, koji su bili standardni PVA, industrija Zajednice nije prodavala proizvode jednake kakvoće. Zbog činjenice da se izračun sniženja cijene još uvijek može temeljiti na reprezentativnim količinama (tj. 54 % dotičnog uvoza), odlučeno je isključiti ove PCN-e iz usporedbe.

               (63)

               Na temelju toga i budući da tvrdnja podnositelja zahtjeva nije sadržavala nikakav dokaz o suprotnome, potvrđuje se da je isključenje PCN-a iz izračuna sniženja cijena opravdano, i tvrdnja se prema tome odbacuje.

               (64)

               U nedostatku bilo kakvih novih i dokaznih podataka ili argumenta s tim u vezi, potvrđuju se uvodne izjave od 65. do 71. Privremene uredbe, uz iznimku podataka o kineskom uvozu i tržišnom udjelu, o kojima je prethodno bila riječ.

         4.   Situacija industrije Zajednice

               (65)

               S obzirom na revidirane podatke o potrošnji Zajednice (vidjeti uvodnu izjavu 51.), tržišni udio industrije Zajednice je na odgovarajući način izmijenjen tijekom dotičnog razdoblja kako slijedi:

                           Tržišni udio industrije Zajednice

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           101

                           96

                           103

               (66)

               Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 76. Privremene uredbe, industrija Zajednice je, s obzirom na opseg prodaje, imala korist od povećane potražnje na tržištu Zajednice.

         5.   Zaključak o šteti

               (67)

               Nakon objave bitnih podataka i razmatranja na temelju kojih se namjeravalo uvesti privremene antidampinške mjere, nekoliko je stranaka tvrdilo da se većina pokazatelja štete razvijala u pozitivnom smjeru, prema tome nije došlo do značajne štete. Jedna od zainteresiranih strana je tvrdila da je Komisija zaključila da je industrija Zajednice pretrpjela značajnu štetu samo na temelju sniženja prodajnih cijena u Zajednici.

               (68)

               U vezi s tim treba podsjetiti da kako je navedeno u uvodnoj izjavi 90. Privremene uredbe, zaista se izvjestan broj pokazatelja razvio u pozitivnom smjeru tijekom dotičnog razdoblja što je uzrokovano jakom i rastućom potražnjom na tržištu Zajednice. Međutim, pad cijena na tržištu Zajednice zajedno s velikim povišenjem cijena glavnih sirovina diljem svijeta, dovodi do negativnog razvoja svih financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok. To je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 84. i 85. Privremene uredbe. Iako, kako je navedeno u članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, jedan ili više dotičnih gospodarskih čimbenika koji se ocjenjuju u tom smislu ne znače nužno odlučno usmjeravanje, očito je da su financijski pokazatelji među ključnim pokazateljima. Zato se argument mora odbaciti.

               (69)

               U nedostatku bilo kakvih novih i dokaznih podataka ili argumenta o situaciji industrije Zajednice, potvrđuju se uvodne izjave od 72. do 92. Privremene uredbe, uz iznimku uvodnih izjava 75. i 76., o kojima je prethodno bila riječ.

         F.   UZROČNOST

   1.   Učinci dampinških uvoza

               (70)

               Nekoliko zainteresiranih strana ukazalo je na privremene nalaze da su se kineski uvozi znatno smanjili između 2003. i 2004. Tvrdili su da, s obzirom na činjenicu da je u istom razdoblju profitabilnost industrije Zajednice značajno smanjena za 62 %, pad cijena nisu mogli uzrokovati kineski uvozi.

               (71)

               U vezi s tim se podsjeća da je ispitni postupak utvrdio da su uvozi iz NRK-a snižavali cijene industrije Zajednice za 3,3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka i da su uvozi iz NRK-a tijekom cijelog dotičnog razdoblja bili deklarirani na granici Zajednice po cijenama nižim od onih koje je ostvarila industrija Zajednice. Razlika između uvoznih cijena iz NRK-a koje navodi Eurostat i prodajnih cijena industrije Zajednice je veća u 2003. nego u razdoblju ispitnog postupka. Međutim na temelju takve analize ne može se donijeti zaključak vezano uz sniženje cijena u godinama koje prethode razdoblju ispitnog postupka; točna i pouzdana marža sniženja cijene može se izračunati samo za razdoblje ispitnog postupka budući da se izračunava na temelju usporedbe modela i odgovarajućim usklađenjem za uvozne troškove (nakon uvoza) i razlike u razini trgovanja. Takvi podaci bili su dostupni samo za razdoblje ispitnog postupka. Stoga se ne može donijeti zaključak o tome jesu li uvozi iz NRK- snižavali cijene industrije Zajednice tijekom dotičnog razdoblja.

               (72)

               Ispitni je postupak dodatno utvrdio da su cijene na tržištu značajno padale. Taj pad cijena bio je štetan zbog velikog povećanja cijena glavnih sirovina u istom razdoblju kako je navedeno u uvodnim izjavama 78. i 79. Privremene uredbe. S obzirom na zaprimljene komentare koji su navedeni u uvodnoj izjavi 70., razvoj cijena glavnih sirovina tijekom dotičnog razdoblja analiziran je za svaku godinu posebno. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 78. Privremene uredbe, vinil acetat monomer (VAM) je sirovina za PVA. On predstavlja skoro 65 % troška proizvodnje PVA. Tablica prikazuje trošak za VAM po toni PVA tijekom dotičnog razdoblja.

                           Industrija Zajednice

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           Trošak za VAM po toni PVA

                           Indeks

                           100

                           107

                           119

                           130

               (73)

               Analiza je pokazala da je u 2004. povećanje troškova sirovine bilo umjereno u usporedbi s povećanjem tih troškova u 2005. i u razdoblju ispitnog postupka. S obzirom na takav razvoj cijena sirovine koji je najbolje prikazan razvojem troškova za VAM ‚i koji nije bio potpuno usklađen s trendom profitabilnosti, može se zaključiti da je značajno smanjenje profitabilnosti tijekom 2004. više uzrokovano padom prodajnih cijena u industriji Zajednice za 7 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79. Privremene uredbe, nego povećanjem troškova sirovine.

               (74)

               Nastavno na gore navedeno, tržišni udjeli su dalje analizirani u 2004. u apsolutnom smislu i uspoređeni s onima za 2003., kako bi se utvrdilo jesu li dampinški uvozi, izolirano, imali znatan učinak na štetu. Utvrđeno je da je tijekom 2004. industrija Zajednice povećala svoj tržišni udio za 1 %. Istodobno su kineski uvozi izgubili 16 % svojeg tržišnog udjela. Rezultat je bio da je tijekom 2004. tržišni udio industrije Zajednice bio više od četverostruko veći od tržišnog udjela NRK-a. U takvim okolnostima zaista je teško pripisati pad cijene u ključnoj godini 2004. uvozima iz NRK-a jer su njegove količine bile relativno niske i jako su se smanjivale.

               (75)

               Nakon konačne objave industrija Zajednice je tvrdila da su čak i uz nizak tržišni udio dampinški uvozi uspjeli prouzročiti ozbiljne smetnje na tržištu zbog prirode poslovanja. Tvrdila je da je Komisija smatrala kako je PVA roba i da najniža cijena na tržištu u velikoj mjeri određuje tržišnu cijenu kojoj se moraju prilagoditi ostali proizvođači, žele li zadržati svoje narudžbe. Treba pojasniti da je Komisija u objavi konačnih podataka samo navela tvrdnju podnositelja zahtjeva, a nije ju podupirala. Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da bi se navodni utjecaj uvoza iz NRK-a na prodajne cijene industrije Zajednice očitovao trendom smanjenja prodajnih cijena industrije Zajednice tijekom dotičnog razdoblja, dok su se cijene glavne sirovine VAM-a povisile. Industrija Zajednice je tvrdila da više cijene sirovina zbog jakog pritiska dampinškog uvoza koji bi prouzročio izrazit pad profitabilnosti, povrat ulaganja i novčani tok ne može prenijeti na svoje kupce.

               (76)

               Međutim, kad se razvoj prouči detaljnije, čini se da se značajno pogoršanje financijske situacije industrije Zajednice dogodilo uglavnom od 2004. do razdoblja ispitnog postupka. U 2003. kad su uvozi iz NRK-a imali tržišni udio od 11,3 % i prodajne cijene se nisu znatno razlikovale od sljedećih godina, industrija Zajednice je poslovala zadovoljavajuće, posebno u pogledu profitabilnosti. Ovu ocjenu potvrđuje činjenica da je čak i industrija Zajednice obilježila godinu (2002. i) 2003. kao godinu „prije glavnih prodora dampinških uvoza na tržište Zajednice”. To su potvrdili nalazi ispitnog postupka pa se tako u uvodnoj izjavi 131. Privremene uredbe smatralo da je 2003. zaista bila godina u kojoj je na tržištu Zajednice vladala uobičajena konkurencija. To nije osporila nijedna od zainteresiranih strana, što znači da su tijekom 2003. poremećaji u trgovanju bili ograničeni, ako su uopće postojali. Suprotno tome, u 2004. kad su se uvozi iz NRK-a smanjili, iako su prodajne cijene ostale razmjerno stabilne, financijska situacija industrije Zajednice iznenada se značajno pogoršala.

               (77)

               Nakon konačne objave podataka, industrija Zajednice je tvrdila da Komisija pogrešno polazi od pretpostavke da su dampinški uvozi glavni uzrok štete. S tim u vezi se napominje da Komisija ne smatra da su dampinški uvozi glavni razlog štete. Članak 3. stavak 6. Osnovne uredbe utvrđuje da su „opsezi i/ili razine cijena […] odgovorni za učinak na industriju Zajednice […] i da taj učinak postoji u mjeri da ga se može smatrati značajnim (dodan naglasak).”

               (78)

               Daljnja analiza činjenica kako su utvrđene tijekom ispitnog postupka pokazala je da su dampinški uvozi kad ih se promatra izolirano imali učinak na štetnu situaciju industrije Zajednice, ali s obzirom na njihov ograničen tržišni udio u odnosu na povećanje tržišnog udjela industrije Zajednice i ne nalazeći jasno vremensko preklapanje između dampinških uvoza i najštetnije situacije industrije Zajednice, taj se učinak ne smatra značajnim.

               (79)

               Na temelju prethodnih razmatranja ne može se zaključiti da su dampinški uvozi imali učinak na štetu koju je pretrpjela industrija Zajednice koji se može smatrati značajnim.

         2.   Učinci drugih čimbenika

               (80)

               Nakon uvođenja privremenih mjera, dobivene su informacije kojima se ukazuje na nepotpunost podataka Eurostata u vezi s uvozima iz SAD-a. Prijavljene količine izgledale su preniskima u usporedbi s izvoznim podacima iz baze podataka o izvozima SAD-a ali i s drugim izvorima. Podaci vezani uz ove uvoze trebali su se revidirati i utvrđeno je da je najprikladnije zamijeniti ih podacima dobivenim iz baze podataka o izvozima SAD-a, dok su vrijednosti koje su bile preračunate u eure na odgovarajući način usklađene na razinu CIF cijene na granici Zajednice. Učinak revidiranih količina uvoza iz NRK-a u 2003. na izračunanu potrošnju Zajednice, također je utjecao na tržišne udjele drugih zemalja te godine. Tablice u uvodnoj izjavi 97. Privremene uredbe stoga su izmijenjene kako slijedi:
               Uvozi podrijetlom iz ostalih trećih zemalja (količina)

                           Uvozi (tone)

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           SAD

                           19 804

                           26 663

                           25 771

                           26 298

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           135

                           130

                           133

                           Japan

                           13 682

                           11 753

                           12 694

                           14 151

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           86

                           93

                           103

                           Tajvan (rasponi)

                           11 000-14 000

                           13 000-16 500

                           10 000-13 000

                           9 000-12 000

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           118

                           88

                           83

               Uvozi podrijetlom iz ostalih trećih zemalja (prosječna cijena)

                           Prosječna cijena (EUR)

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           SAD

                           1 308

                           1 335

                           1 446

                           1 416

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           102

                           111

                           108

                           Japan

                           1 916

                           1 532

                           1 846

                           1 934

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           80

                           96

                           101

                           Tajvan

                           1 212

                           1 207

                           1 308

                           1 302

                           Indeks (2003. = 100)

                           100

                           100

                           108

                           108

                  Tržišni udjeli

                           Tržišni udio (%)

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           Razdoblje ispitnog postupka

                           SAD

                           13,8

                           17,3

                           15,5

                           15,8

                           Japan

                           9,5

                           7,6

                           7,6

                           8,5

                           Tajvan (indeks)

                           100

                           109

                           76

                           71

               (81)

               U usporedbi s Privremenom uredbom, glavna razlika ogleda se u količinama uvoza SAD-a i trendu koji se može promatrati u vezi s tim uvozima. Zaista, tijekom dotičnog razdoblja bilo je blago povećanje uvoza PVA samo iz SAD-a, tj. povećanje za 2 postotna boda u smislu tržišnog udjela, dok je u Privremenoj uredbi pogrešno zaključeno da su se tijekom tog razdoblja udvostručili. Nadalje, CIF cijene na granici Zajednice tih uvoza izgledaju općenito više nego što je privremeno zaključeno, s cijenama koje su bile 4,3 % više tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ostali zaključci u vezi s tim uvozima kako je sažeto u uvodnoj izjavi 98. Privremene uredbe, ostaju na snazi.

               (82)

               Pozivajući se na uvodne izjave 97. i 99. Privremene uredbe, nekoliko zainteresiranih strana je izrazilo ozbiljne sumnje u pogledu pouzdanosti podataka Eurostata za cijene japanskih uvoza, jer su prosječne jedinične cijene tih uvoza bile značajno više od jediničnih cijena za PVA iz drugih izvora. Jedna zainteresirana strana je tvrdila da visoka prosječna prodajna cijena može proizlaziti iz pogrešnog uključivanja drugih skupljih proizvoda, kao što je PVB. S tim u vezi važno je naglasiti da su ti podaci detaljno istraženi i da je na temelju te analize zaključeno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99. Privremene uredbe, da japanski uvozi nisu mogli doprinijeti negativnom trendu cijena što je dovelo do značajnog pogoršanja financijske situacije industrije Zajednice. Radi cjelovitosti i jasnoće, slijedi sažetak te analize.

               (83)

               Daljnji pregled podataka Eurostata u vezi s uvozima iz Japana potvrdio je da nisu uključivali nikakve druge proizvode osim PVA i time podaci nisu bili povišeni radi nekih skupljih proizvoda. Dalje, kako je već navedeno u prigovoru, japanski je uvoz PVA uključivao određene ograničene količine PVA koje nisu bile istovjetni proizvod, s vjerojatno značajno višim jediničnim cijenama. U prosječnoj vrijednosti izračunanoj za japanske uvoze, na temelju statističkih podataka, utjecaj cijene tog PVA druge kakvoće nije mogao biti neutraliziran, budući da ti podaci ne razlikuju istovjetni proizvod od proizvoda od PVA druge kakvoće. Međutim, uzimajući u obzir približne opsege tih uvoza, na temelju podataka iz prigovora, i s obzirom na prosječnu cijenu izračunanu za uvoze japanskog PVA tijekom razdoblja ispitnog postupka, utvrđeno je da je vrlo malo vjerojatno da bi izuzeće proizvoda PVA kakvoće koja nije obuhvaćena definicijom proizvoda rezultiralo prosječnom CIF cijenom na granici Zajednice istovjetnog proizvoda, koja bi snižavala razinu prosječne prodajne cijene Zajednice tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, oko 25 % japanskih uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka moglo se provjeriti i sadržavali su PVA proizvode kakvoće koja je obuhvaćena opsegom proizvoda. Te prodaje su bile obavljene s povezanim strankama, tj. po transfernim cijenama i utvrđeno je da su cijene u daljnjoj prodaji tih kupnji prvim neovisnim kupcima u Zajednici bile prosječno od 8 do 10 % iznad cijena koje je mogla ostvariti industrija Zajednice. Slijedom toga je zaključeno i dalje se smatra da ne postoje naznake da su japanski uvozi PVA tijekom razdoblja ispitnog postupka snižavali cijene industrije Zajednice i stoga se smatra da nisu doprinijeli šteti koju je pretrpjela industrija Zajednice.

               (84)

               Nekoliko zainteresiranih strana također je pitalo kako su japanski uvozi uspjeli zadržati jak tržišni udio s tako visokim cijenama, ako je postojalo jako natjecanje na tržištu Zajednice u pogledu cijena. S tim u vezi prvo treba napomenuti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 83., da je uključivanje drugih proizvoda od PVA više kakvoće svakako povisilo prosječne vrijednosti Eurostata za japanske uvozne cijene. Na temelju provjerenih podataka koji se odnose na oko 25 % japanskih uvoza, čini se da su prosječne cijene tih uvoza prvom neovisnom kupcu u Zajednici od 8 do 10 % iznad cijena industrije Zajednice. To nije rezultat precizne usporedbe za proizvode iste kakvoće; radi se vjerojatno i o približnoj razlici u cijeni između prosječnih prodajnih cijena dijela japanskih uvoza i prosječne prodajne cijene koju je postigla industrija Zajednice. Na temelju toga, rezultat analize japanskih uvoznih cijena nije suprotan zaključku da su tržišne cijene u Zajednici zaista opale, zato se argument odbacuje.

               (85)

               Jedna je zainteresirana strana tvrdila da se opseg tajvanskog uvoza povećao od 2003. do 2006., suprotno nalazima Komisije o smanjenju tržišnog udjela, i da su se prosječne cijene tih uvoza povećale manje od onog što je utvrdila Komisija. Tvrdnja se temeljila na analizi podataka Eurostata. S tim u vezi treba napomenuti kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, da su korišteni stvarni podaci jedinog tajvanskog proizvođača, budući da je on u potpunosti surađivao u ispitnom postupku. Ti provjereni podaci smatrani su pouzdanijima od podataka Eurostata posebno zato što je taj proizvođač također prodavao, tijekom dotičnog razdoblja, značajne količine PVA koji je obuhvaćen oznakom KN ex 3905 30 00, ali nije obuhvaćen definicijom proizvoda. Tvrdnja ove zainteresirane strane je stoga morala biti odbačena.

               (86)

               Druga je zainteresirana strana tvrdila, s obzirom na analize uvoznih cijena SAD-a koje je provela Komisija, da su tajvanski uvozi doprinijeli padu cijena na tržištu Zajednice. Tvrdila je da je za potrebe izračuna prosječnih cijena za prvog neovisnog kupca, Komisija prilagodila podatke Eurostata o uvoznim cijenama SAD-a, koje su već bile iznad tajvanskih cijena, i tako usklađene su bile na istoj općoj razini kao cijene industrije Zajednice. Prema tome su tajvanske cijene, koje nije trebalo uskladiti, snižavale cijene industrije Zajednice i doprinijele šteti koju je pretrpjela industrija Zajednice.

               (87)

               Ta se tvrdnja trebala odbaciti. Zapravo cijene tajvanskih uvoza u uvodnim izjavama 97. i 100. Privremene uredbe su CIF cijene na granici Zajednice. Za potrebe izračuna snižavanja cijena, utvrđen je izvjestan broj usklađenja tih cijena (uvozna carina, troškovi nakon uvoza, razina trgovanja). U tom slučaju, razina prilagodbe trgovanja bila je značajna jer su gotovo sve prodaje bile provedene putem trgovaca/distributera u Zajednici. Naredni izračuni snižavanja cijena su se zatim mogli provesti na razini PCN i tako odrediti vrlo točne vrijednosti koje nisu pokazale nikakvo snižavanje cijena.

               (88)

               Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je pad profitabilnosti uzrokovala sama industrija Zajednice. Tvrdile su da se zbog stvaranja dodatnih proizvodnih kapaciteta u 2004. industrija Zajednice suočila s velikim dodatnim količinama proizvedenog PVA koji je morala prodati. Te su strane tvrdile da je sam podnositelj zahtjeva bio uključen u agresivnu politiku snižavanja cijena svih drugih dobavljača PVA s namjerom povećanja svojih opsega prodaje i isključivanja drugih konkurenata s tržišta. Prema tvrdnjama tih stranaka to bi moglo objasniti pad cijena PVA tijekom dotičnog razdoblja. One su smatrale da su kineski proizvođači prije pratili cijene na tržištu, umjesto da su ih sami utvrđivali.

               (89)

               U pogledu ovog argumenta ispitni postupak je zaista pokazao da su ulaganja koja je imala industrija Zajednice pomogla industriji Zajednice da proda značajne dodatne količine na tržištu Zajednice. Ta činjenica dokazuje s jedne strane da je odluka o tom ulaganju bila ispravna odluka u smislu očekivanog rasta tržišta. Potrošnja PVA na tržištu Zajednice značajno se povećala tijekom dotičnog razdoblja, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 51. do 53. i to je dovelo do ukupnog povećanja prodaje. Osim toga analiza podataka nakon razdoblja ispitnog postupka (od srpnja 2006. do rujna 2007.) u vezi s potrošnjom Zajednice i prodajama na temelju podataka Eurostata i podataka koje su dostavile strane koje su bile uključene u ispitni postupak pokazala je da se potrošnja značajno povećala i da je industrija Zajednice još povećala opseg prodaje za 10 %.

               (90)

               Istodobno je ispitnim postupkom utvrđeno da pogon za proizvodnju PVA treba proizvoditi neprekidno kako bi postigao najveći učinak. Tako je bilo i u slučaju industrije Zajednice. Ispitni postupak je pokazao da se zbog širenja kapaciteta u razdoblju od 2004. do 2006. količina proizvodnje značajno povećala od 2004. Industrija Zajednice, nakon konačne objave podataka, je tvrdila da je dodatna proizvodna linija za PVA bila raspoloživa tek od 2005. i stoga nije bilo povećanja kapaciteta u 2004. Međutim, ispitni postupak je pokazao da je proizvodni kapacitet tijekom 2004. bio 7 % viši u usporedbi sa 2003. Istodobno, industrija Zajednice snizila je svoje prodajne cijene ispod razine iz 2003. kad je proizvodni kapacitet dosegao 129 % kapaciteta u 2003. a cijene su bile još uvijek 5 % niže u odnosu na razinu u 2003., unatoč velikom povećanju troškova sirovine kako se navodi u uvodnoj izjavi 72. (+ 19 % za VAM). U međuvremenu industrija Zajednice je povećala opseg prodaje neovisnim kupcima za 12 % i u 2005. još povećala tu prodaju za 10 postotnih bodova. Na temelju toga čini se da postoji veza između prodajnih cijena industrije Zajednice i količine proizvedenog PVA:

               (91)

               Dvije su zainteresirane strane tvrdile da je ulaganje u proizvodni kapacitet uzrokovalo negativan razvoj glavnih financijskih pokazatelja budući da je trošak ulaganja izrazito teško pao na profitabilnost industrije Zajednice. S tim u vezi ispitni postupak je utvrdio, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103. Privremene uredbe, da su troškovi koji su nastali zbog proširenja proizvodnog kapaciteta mogli biti utvrđeni i da nisu značajno utjecali na dramatično negativan trend do kojeg je došlo u razvoju financijskog položaja industrije Zajednice. Stoga se treba odbaciti tvrdnja da su ti troškovi uzrokovali veliko slabljenje najvažnijih financijskih pokazatelja industrije Zajednice.

               (92)

               Jedna je zainteresirana strana tvrdila da bi određivanje cijene prodaje za vlastite potrebe negativno utjecalo na profitabilnost podnositelja zahtjeva. S tim u vezi treba napomenuti da su prodaje PVA povezanim strankama bile temeljito provjerene. Prvo, te su prodaje bile izolirane od prodaja nepovezanim strankama. Prema tome one nisu uključene u financijske pokazatelje navedene u uvodnim izjavama 84. i 85. Privremene uredbe, kako su posebno navedeni u uvodnoj izjavi 84. Zatim, provjera prodaje za vlastite potrebe pokazala je da utvrđivanje cijena za te prodaje, koje su predstavljale manje od 20 % ukupne prodaje industrije Zajednice tijekom razdoblja ispitnog postupka, nije imalo negativan učinak na prijavljeni rezultat o prodajama PVA industrije Zajednice nepovezanim strankama. Tvrdnja je prema tome odbačena.

               (93)

               Druga je zainteresirana strana tvrdila da je navodno njemačko građevinsko tržište koje je bilo u krizi tijekom prvih godina dotičnog razdoblja uzrokovalo negativan razvoj ključnih financijskih pokazatelja industrije Zajednice. Međutim u vezi s tim nisu priloženi nikakvi dokazi, a statistički podaci jasno pokazuju trend povećanja potrošnje PVA i čak izrazitiji trend povećanja potrošnje PVB-a. Tvrdnja se stoga morala odbaciti.

               (94)

               Nakon konačne objave podataka, industrija Zajednice je tvrdila da usmjeravanjem pažnje na 2003. i 2004. nije napravljena analiza uzročnosti za godine od 2004. do 2006. U vezi s tim najprije treba napomenuti da su 2003. i 2004. prve dvije godine dotičnog razdoblja i kao takve sigurno se ne mogu smatrati „zastarjelima”. Nadalje, kako je sažeto u uvodnoj izjavi 91. Privremene uredbe, skupina pokazatelja koji pokazuju štetu su financijski pokazatelji, dok većina drugih pokazatelja prikazuje pozitivan razvoj. U takvoj je situaciji jedino razumno da tijelo nadležno za ispitni postupak posveti više pozornosti razdoblju kada su se financijski pokazatelji najviše pogoršali, a to je bila godina 2004. kada se profitabilnost industrije Zajednice smanjila za 62 %, povrat ulaganja se smanjio za 83 %, a novčani tok se smanjio za 45 %. Konačno, kako pokazuju uvodne izjave od 70. do 93. smatra se da analiza uzročnosti nije ograničena na godine 2003. i 2004. već obuhvaća cijelo dotično razdoblje, odnosno od 2003. do kraja razdoblja ispitnog postupka (rujan 2006.). Tvrdnja je stoga odbačena.

         3.   Zaključak o uzročnosti

               (95)

               Zaključno, na temelju daljnje analize koja je provedena zbog komentara zaprimljenih nakon uvođenja privremenih mjera, ne može se potvrditi da su dampinški uvozi imali materijalni učinak na štetu industrije Zajednice. S obzirom na i. relativno ograničen i samo blago rastući tržišni udio dampinških uvoza iz NRK-a (od 11,3 % do 12,9 %) i puno veći i blago rastući tržišni udio prodaja industrije Zajednice (tijekom razdoblja ispitnog postupka više od trostruko veći od tržišnog udjela NRK-a) i ii. ograničeno, ali ne beznačajno snižavanje cijena uvozima iz NRK-a, može se zaključiti da se niske cijene na tržištu Zajednice u kontekstu povećanja cijena sirovina, što je jako doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Zajednice, ne mogu pripisati dampinškim uvozima iz NRK-a. Uzročno-posljedična veza u smislu članka 3. stavka 6. i članka 3. stavka 7. Osnovne uredbe između dampinških uvoza iz NRK-a i značajne štete koju je pretrpjela industrija Zajednice ne može se utvrditi u dovoljnoj mjeri.

         G.   ZAKLJUČAK

               (96)

               Postupak bi prema tome trebalo okončati budući da je dampinška marža koja je određena za Tajvan manja od 2 % i nema dostatnih dokaza za uzročno-posljedičnu vezu između dampinga i štete, u mjeri u kojoj se to tiče uvoza podrijetlom iz NRK-a,

         ODLUČILA JE:
   Članak 1.
   Antidampinški postupak u pogledu uvoza kopolimernog polivinil alkohola (PVA) koji se temelji na homopolimernoj polimerizaciji s viskozitetom (izmjereno u 4 %-tnoj otopini) 3 mPas ili više, ali najviše 61 mPas i stupnjem hidrolize 84,0 mol % ili više, ali najviše 99,9 mol % obuhvaćenog oznakom KN ex 3905 30 00 podrijetlom iz Narodne Republike Kine i s Tajvana, okončava se.
   Članak 2.
   Iznosi osigurani putem privremenih antidampinških pristojbi u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1069/2007 o uvozima pojedinih polivinilnih alkohola u obliku homoplimernih smola s viskoznošću (izmjereno u 4 %-tnoj otopini) 3 mPas ili više, ali najviše 61 mPas i stupnjem hidrolize 84,0 mol % ili više ali najviše 99,9 mol % obuhvaćenog oznakom KN ex 3905 30 00 (oznaka TARIC 3905300020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine, oslobađaju se.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. ožujka 2008.

            Za Komisiju

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  SL L 56, 6.3.1996., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2117/2005 (SL L 340, 23.12.2005., str. 17.).

      (2)  SL C 311, 19.12.2006., str. 47.

      (3)  SL L 243, 18.9.2007., str. 23.


title: 2003/793/EZ: Odluka Vijeća od 27. listopada 2003. o odobravanju pristupanja Europske zajednice Protokolu koji se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova, donesen u Madridu 27. lipnja 1989.

text:
               17/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               63

         32003D0793

               L 296/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               27.10.2003.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 27. listopada 2003.
   o odobravanju pristupanja Europske zajednice Protokolu koji se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova, donesen u Madridu 27. lipnja 1989.
   (2003/793/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 308. u vezi s člankom 300. stavkom 2. drugom rečenicom i člankom 300. stavkom 3. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da:

               (1)

               Uredba Vijeća (EZ) br. 40/94 od 20. prosinca 1993. o žigu Zajednice (4), koja se temelji na članku 308. Ugovora, namijenjena je stvaranju tržišta koje funkcionira ispravno i nudi uvjete slične onima koji se nude na nacionalnom tržištu. Kako bi se stvorilo takvo tržište i učinilo ga se sve više jedinstvenim, navedenom se Uredbom stvara sustav žiga Zajednice pri čemu poduzeća putem jednog proceduralnog sustava mogu steći žigove Zajednice, za koje će im biti pružena jednaka zaštita i koji proizvode učinke na čitavom području Europske zajednice.

               (2)

               Sljedeće pripreme pokrenute su i provedene od strane Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo uz suradnju država članica koje su članice Madridske unije i Europske zajednice, država članica koje nisu članice Madridske unije i Europske zajednice, Diplomatske konferencije za zaključenje Protokola koji se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (dalje u tekstu „Madridski protokol”) 27. lipnja 1989., u Madridu.

               (3)

               Madridski protokol donesen je kako bi uveo određene nove značajke u postojeći sustav međunarodne registracije žigova prema Madridskom sporazumu o međunarodnoj registraciji žigova od 14. travnja 1981., kako je izmijenjen (dalje u tekstu „Madridski sporazum”) (5).

               (4)

               Ciljevi Madridskog protokola su olakšati put određenim državama članicama, a posebno državama članicama koje nisu trenutačno stranke Protokola, da pristupe sustavu međunarodne registracije žigova.

               (5)

               U usporedbi s Madridskim sporazumom, Madridski protokol uveo je u svojem članku 14., kao jednu od glavnih novosti, mogućnost da međuvladina organizacija koja ima regionalni ured radi registracije žigova s učinkom na teritoriju organizacije može postati stranka Madridskog protokola.

               (6)

               Mogućnost da međuvladina organizacija koja ima regionalni ured radi registracije žigova može postati stranka Madridskog protokola uvela se u Madridski protokol kako bi se dopustilo, osobito Europskoj zajednici da pristupi spomenutom Protokolu.

               (7)

               Madridski je protokol stupio na snagu 1. prosinca 1995. i počeo se provoditi 1. travnja 1996., a sustav žiga Zajednice također se počeo provoditi potonjeg datuma.

               (8)

               Sustav žiga Zajednice i međunarodni sustav registracije se prema Madridskom protokolu nadopunjuju. Stoga kako bi se tvrtkama omogućilo da iskoriste prednosti žiga Zajednice kroz Madridski protokol i obratno, potrebno je dopustiti podnositeljima prijave za žig Zajednice i njegovim nositeljima da podnose zahtjeve za međunarodnu zaštitu njihovih žigova podnošenjem međunarodne prijave prema Madridskom protokolu i obratno, da nositelji međunarodnih registracija prema Madridskom protokolu podnose zahtjeve za zaštitu svojih žigova prema sustavu žiga Zajednice.

               (9)

               Nadalje, uspostavljanje veze između sustava žiga Zajednice i međunarodnog sustava registracije prema Madridskom protokolu potaklo bi usklađeni razvoj gospodarskih djelatnosti, otklonit će nepravilnosti tržišnog natjecanja, bit će ekonomično i povećat će stupanj integracije i rada unutarnjeg tržišta. Stoga je pristupanje Zajednice Madridskom protokolu potrebno kako bi sustav žiga Zajednice postao privlačniji.

               (10)

               Europska komisija trebala bi biti ovlaštena zastupati Europsku zajednicu u Skupštini Madridske unije, nakon pristupanja Zajednice Madridskom protokolu. Europska unija neće izražavati svoje stajalište u Skupštini o pitanjima koja se odnose samo na Madridski sporazum.

               (11)

               Nadležnost Europske zajednice da zaključuje ili pristupa međunarodnim sporazumima ili ugovorima ne potječe samo iz jasnog prava dodijeljenog Ugovorom, nego može također proizlaziti iz drugih odredaba Ugovora i iz propisa donesenih sukladno tim odredbama od strane institucija Zajednice.

               (12)

               Ova Odluka ne utječe na pravo država članica da sudjeluje u Skupštini Madridske unije s obzirom na njihove nacionalne žigove,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Protokol vezan uz Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova, donesen u Madridu 27. lipnja 1989. (dalje u tekstu Madridski protokol) ovime se odobrava u ime Zajednice s obzirom na pitanja u njezinoj nadležnosti.
   Tekst Madridskog protokola priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   1.   Predsjednik Vijeća ovime se ovlašćuje položiti ispravu o pristupanju glavnom direktoru Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, od datuma na koji je Vijeće donijelo mjere potrebne za uspostavljanje veze između žiga Zajednice i Madridskog protokola.
   2.   Izjave i notifikacija, koje su priložene ovoj Odluci prilažu se ispravi o pristupanju.
   Članak 3.
   1.   Komisija se ovime ovlašćuje zastupati Europsku zajednicu na sastancima Skupštine Madridske unije koji se održavaju pod pokroviteljstvom Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo.
   2.   O svim pitanjima u okviru nadležnosti Zajednice vezano uz žig Zajednice, Komisija pregovara u Skupštini Madridske unije u ime Zajednice u skladu sa sljedećim dogovorima:

               (a)

               stajalište koje Zajednica može prihvatiti u okviru Skupštine priprema odgovarajuća radna skupina Vijeća ili ako to nije moguće, donosi se na ad hoc sastancima održanim tijekom rada u okviru Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo;

               (b)

               vezano za odluke koje uključuju izmjene Uredbe (EZ) br. 40/94 ili bilo koje postupanje Vijeća koji zahtjeva jednoglasnost, Vijeće usvaja stajalište Komisije, jednoglasno na prijedlog Komisije;

               (c)

               što se tiče drugih odluka koje utječu na žig Zajednice, stajalište Zajednice donosi Vijeće, postupajući kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 27. listopada 2003.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. MATTEOLI

      (1)  SL C 293, 5.10.1996., str. 11.

      (2)  SL C 167, 2.6.1997., str. 252.

      (3)  SL C 89, 19.3.1997., str. 14.

      (4)  SL L 11, 14.1.1994., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1653/2003 (SL L 245, 29.9.2003., str. 36.).

      (5)  Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova kako je zadnje revidiran u Stockholmu 14. srpnja 1967. i izmijenjen 2. listopada 1979.


title: 2014/565/EU: Odluka Europskog parlamenta od 3. travnja 2014. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2012.

text:
               5.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 266/169

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 3. travnja 2014.
   o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2012.
   (2014/565/EU)
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir konačne godišnje financijske izvještaje Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2012.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjim financijskim izvještajima Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2012., zajedno s odgovorima Centra (1),

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 18. veljače 2014. (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (2), a posebno njezin članak 185.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), a posebno njezin članak 208.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 337/75 od 10. veljače 1975. o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja, (4) a posebno njezin članak 12.a,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenog 2002. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5),

               —

               uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6), a posebno njezin članak 108.,

               —

               uzimajući u obzir članak 77. Poslovnika i Prilog VI. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0207/2014),

               1.

               daje razrješnicu direktoru Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za izvršenje proračuna Centra za financijsku godinu 2012.;

               2.

               izlaže svoja zapažanja u rezoluciji u nastavku;

               3.

               nalaže predsjedniku da ovu odluku i rezoluciju koja čini njezin sastavni dio proslijedi direktoru Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te naloži njihovu objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Martin SCHULZ

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL C 365, 13.12.2013., str. 21.

      (2)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (4)  SL L 39, 13.2.1975., str. 1.

      (5)  SL L 357, 31.12.2002., str. 72.

      (6)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: Odluka Vijeća (EU) 2015/1147 od 13. srpnja 2015. o imenovanju grčkog zamjenika člana Odbora regija

text:
               14.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 186/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/1147
   od 13. srpnja 2015.
   o imenovanju grčkog zamjenika člana Odbora regija
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog grčke vlade,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 26. siječnja, 5. veljače i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

               (2)

               Mjesto zamjenika člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Kostasa BAKOGIANNISA,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeća osoba imenuje se zamjenikom člana Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2020.:

               —

               g. Theodoros GOTSOPOULOS, Politically accountable to the Regional Council of Attica

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxelles 13. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         F. ETGEN

      (1)  SL L 20, 27.1.2015., str. 42.

      (2)  SL L 31, 7.2.2015., str. 25.

      (3)  SL L 159, 25.6.2015., str. 70.


title: 2011/342/EU: Odluka Europske središnje banke od 9. svibnja 2011. o izmjeni Odluke ESB/2004/3 o javnom pristupu dokumentima Europske središnje banke (ESB/2011/6)

text:
               01/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               303

         32011D0006(01)

               L 158/37

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               09.05.2011.

      ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

   od 9. svibnja 2011.
   o izmjeni Odluke ESB/2004/3 o javnom pristupu dokumentima Europske središnje banke
   (ESB/2011/6)
   (2011/342/EU)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 12. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Odluku ESB/2004/2 od 19. veljače 2004. o donošenju Poslovnika Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 23.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 127. stavkom 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće može Europskoj središnjoj banci (ESB) dodijeliti posebne zadaće povezane s politikama koje se odnose na bonitetni nadzor nad kreditnim institucijama i drugim financijskim institucijama izuzevši društva za osiguranje. Vijeće je iskoristilo ovu mogućnost i u skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (2) dodijelilo je ESB-u zadaću osiguranja Tajništva Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), čime se ESRB-u pruža analitička, statistička, logistička i administrativna podrška. U tom smislu, ESB će također sastavljati dokumente ili raspolagati dokumentima koji se odnose na njegove aktivnosti i politike ili odluke povezane s ESRB-om i koji će se smatrati dokumentima ESB-a u smislu Odluke ESB/2004/3 od 4. ožujka 2004. o javnom pristupu dokumentima Europske središnje banke (3).

               (2)

               Dok u skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1096/2010 Tajništvo ESRB-a osigurava primjenu Odluke ESB/2004/3 kojom se utvrđuju uvjeti i ograničenja u skladu s kojima je ESRB obvezan dati pristup dokumentima ESRB-a, ESB bi trebao prilagoditi Odluku ESB/2004/3 radi odražavanja činjenice da će ESB sastavljati dokumente ili raspolagati dokumentima koji se odnose na njegove aktivnosti i politike ili odluke povezane s ESRB-om i koji će se smatrati dokumentima ESB-a u smislu Odluke ESB/2004/3.

               (3)

               Potrebno je osigurati da ESB može odbiti pristup dokumentima koji se odnose na njegove aktivnosti i politike ili odluke u skladu s člankom 127. stavcima 5. i 6. Ugovora koje je on sastavio ili kojima raspolaže, a koji se odnose na područje financijske stabilnosti, uključujući one koji se odnose na njegovu podršku ESRB-u, ako bi se njihovim objavljivanjem dovela u pitanje zaštita javnog interesa glede stabilnosti financijskog sustava u Uniji.

               (4)

               Potrebno je također donijeti potrebne izmjene Odluke ESB/2004/3 kako bi se slijedile terminološke promjene i ponovno numeriranje članaka nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka ESB/2004/3 mijenja se kako slijedi:

               (1)

               Članak 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u točki (a) dodaje se sljedeća alineja:

                                       „—

                                       stabilnošću financijskog sustava u Uniji ili u državi članici,”;

                           (b)

                           riječ „Zajednice” zamjenjuje se riječju „Unije”;

               (2)

               u članku 4. stavku 4. dodaje se sljedeća rečenica:
               „U odnosu na zahtjev za pristup dokumentima Europskog odbora za sistemske rizike primjenjuje se Odluka ESRB/2011/5 Europskog odbora za sistemske rizike od 3. lipnja 2011. o javnom pristupu dokumentima Europskog odbora za sistemske rizike (4) koja je donesena na temelju članka 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (5).

               (3)

               u članku 8., upućivanja na članak 230. zamjenjuju se upućivanjima na članak 263., a upućivanja na članak 195. zamjenjuju se upućivanjima na članak 228. Ugovora.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu 18. lipnja 2011.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 9. svibnja 2011.

            Predsjednik ESB-a

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  SL L 80, 18.3.2004., str. 33.

      (2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 162.

      (3)  SL L 80, 18.3.2004., str. 42.

      (4)  SL C 176, 16.6.2011., str. 3.

      (5)  SL L 331, 15.12.2010., str. 162.”;


title: Odluka Vijeća 2009/955/ZVSP od 15. prosinca 2009. o izmjeni Zajedničke akcije 2005/797/ZVSP o Policijskoj misiji Europske unije za Palestinska područja

text:
               18/Sv. 013

               HR

               Službeni list Europske unije

               143

         32009D0955

               L 330/76

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.12.2009.

      ODLUKA VIJEĆA 2009/955/ZVSP
   od 15. prosinca 2009.
   o izmjeni Zajedničke akcije 2005/797/ZVSP o Policijskoj misiji Europske unije za Palestinska područja
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. i članak 43. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 14. studenoga 2005. donijelo Zajedničku akciju 2005/797/ZVSP o Policijskoj misiji Europske unije za Palestinska područja (1) (EUPOL COPPS) za razdoblje od tri godine. Operativna faza misije EUPOL COPPS započela je 1. siječnja 2006. Zajednička akcija 2005/797/ZVSP produljena je Zajedničkom akcijom 2008/958/ZVSP (2) do 31. prosinca 2010.

               (2)

               Potrebno je utvrditi financijski referentan iznos namijenjen pokrivanju izdataka povezanih s misijom EUPOL COPPS za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2010.

               (3)

               Potrebno je odrediti uvjete pod kojima EUPOL COPPS može zaposliti osoblje na temelju ugovora.

               (4)

               EUPOL COPPS treba imati projektnu jedinicu za utvrđivanje i provođenje projekata.

               (5)

               Zajedničku akciju 2005/797/ZVSP treba izmijeniti na odgovarajući način,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Zajednička akcija 2005/797/ZVSP mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 2. dodaje se točka:

                           „d)

                           Misija ima projektnu jedinicu za utvrđivanje i provođenje projekata. Misija, prema potrebi, usklađuje, olakšava i pruža savjete o projektima koje provode države članice i treće države pod njihovom odgovornošću, u područjima povezanim s Misijom i u potporu njezinim ciljevima.”;

               2.

               U članku 8.,

                           (a)

                           stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
                           „3.   EUPOL COPPS prema potrebi na temelju ugovora zapošljava državljane država članica ako osoblje koje su uputile države članice ne može osigurati potrebne funkcije.”;

                           (b)

                           umeće se novi stavak 4. kako slijedi:
                           „4.   EUPOL COPPS prema potrebi također zapošljava lokalno osoblje.”,
                           a ostali se stavci renumeriraju na odgovarajući način.

         Članak 2.
   Financijski referentan iznos namijenjen pokrivanju izdataka povezanih s misijom EUPOL COPPS za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2010. iznosi 6 650 000 EUR.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2009.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. ERLANDSSON

      (1)  SL L 300, 17.11.2005., str. 65.

      (2)  SL L 338, 17.12.2008., str. 75.


title: Odluka Europskog parlamenta (EU) 2016/1472 od 28. travnja 2016. o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014., dio V. – Revizorski sud

text:
               14.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 246/137

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA (EU) 2016/1472
   od 28. travnja 2016.
   o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014., dio V. – Revizorski sud
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2014. (1),

               —

               uzimajući u obzir konsolidirane godišnje financijske izvještaje Europske unije za financijsku godinu 2014. (COM(2015) 377 – C8-0203/2015) (2),

               —

               uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2014., s odgovorima institucija (3),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (4) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2014., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir članak 314. stavak 10. te članke 317., 318. i 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (5), a posebno njezine članke 55., 99., 164., 165. i 166.,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0107/2016),

               1.

               daje razrješnicu glavnom tajniku Revizorskog suda za izvršenje proračuna Revizorskog suda za financijsku godinu 2014.;

               2.

               iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji u nastavku;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i Rezoluciju, koja je njezin sastavni dio, proslijedi Revizorskom sudu, Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i Europskoj službi za vanjsko djelovanje te da ih dâ na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Martin SCHULZ

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL L 51, 20.2.2014.

      (2)  SL C 377, 13.11.2015., str. 1.

      (3)  SL C 373, 5.11.2015., str. 1.

      (4)  SL C 377, 13.11.2015., str. 146.

      (5)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.


title: Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2016/2381 od 14. prosinca 2016. o produljenju mandata voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/2/2016)

text:
               23.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 352/59

         ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2016/2381
   od 14. prosinca 2016.
   o produljenju mandata voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/2/2016)
   POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38. treći stavak,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/219/ZVSP od 15. travnja 2014. o misiji ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2015/76 od 19. siječnja 2015. o pokretanju misije ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) i izmjeni Odluke 2014/219/ZVSP (2).
   budući da:

               (1)

               Na temelju Odluke 2014/219/ZVSP Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu izvršavanja političkog nadzora nad misijom EUCAP Sahel Mali i njezina strateškog usmjeravanja, uključujući odluku o imenovanju voditelja misije.

               (2)

               PSO je 26. svibnja 2014. donio Odluku EUCAP Sahel Mali/1/2014 (3) kojom je g. Albrecht CONZE imenovan voditeljem misije EUCAP Sahel Mali od 26. svibnja 2014. do 14. siječnja 2015.

               (3)

               mandat g. Albrechta CONZEA kao voditelja misije EUCAP Sahel Mali produljen je nekoliko puta, posljednji put Odlukom PSO-a (ZVSP) 2016/938 (4) kojom je njegov mandat kao voditelja misije EUCAP Sahel Mali produljen do 14. siječnja 2017.

               (4)

               Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je produljenje mandata g. Albrechta CONZEA kao voditelja misije EUCAP Sahel Mali od 15. siječnja 2017. do 14. srpnja 2017.,

         DONIO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Mandat g. Albrechta CONZEA kao voditelja misije EUCAP Sahel Mali produljuje se do 14. srpnja 2017.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2016.

            Za Politički i sigurnosni odbor

            Predsjednik

         W. STEVENS

      (1)  SL L 113, 16.4.2014., str. 21.

      (2)  SL L 13, 20.1.2015., str. 5.

      (3)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora EUCAP Sahel Mali/1/2014 od 26. svibnja 2014. o imenovanju voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) (SL L 164, 3.6.2014., str. 43.).

      (4)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2016/938 od 31. svibnja 2016. o produljenju mandata voditelja misije ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/1/2016) (SL L 155, 14.6.2016., str. 23.).


title: 2014/859/EU: Odluka Vijeća od 25. studenoga 2014. o imenovanju člana Odbora regija iz Ujedinjene Kraljevine

text:
               2.12.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 346/31

         ODLUKA VIJEĆA
   od 25. studenoga 2014.
   o imenovanju člana Odbora regija iz Ujedinjene Kraljevine

      (2014/859/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog vlade Ujedinjene Kraljevine,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 22. prosinca 2009. i 18. siječnja 2010. donijelo Odluku 2009/1014/EU (1) odnosno Odluku 2010/29/EU (2) o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2010. do 25. siječnja 2015.

               (2)

               Mjesto člana postalo je slobodno istekom mandata lorda Grahama TOPEA, zapovjednika najvišeg reda Britanskog carstva (CBE),

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeća osoba imenuje se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2015.:

               —

               gđa Ruth DOMBEY, Councillor.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. FRANCESCHINI

      (1)  SL L 348, 29.12.2009., str. 22.

      (2)  SL L 12, 19.1.2010., str. 11.


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/916 od 6. lipnja 2016. o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda (proračunska linija 02 03 01)

text:
                  10.6.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 153/35

            ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/916
      od 6. lipnja 2016.
      o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda (proračunska linija 02 03 01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njezin članak 1. stavak 3.,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (2) („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

                  (2)

                  Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u („Protokol 31”).

                  (3)

                  Protokol 31 sadržava odredbe i dogovore o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda.

                  (4)

                  Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u u djelovanjima Unije koja se financiraju iz općeg proračuna Europske unije, a odnose se na funkcioniranje i razvoj unutarnjeg tržišta robe i usluga.

                  (5)

                  Protokol 31 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućio nastavak te proširene suradnje nakon 31. prosinca 2015.

                  (6)

                  Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

            DONIJELO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Stajalište koje treba donijeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.
      Članak 2.
      Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 6. lipnja 2016.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H.G.J. KAMP

         (1)  SL L 305, 30.11.1994., str. 6.

         (2)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

         NACRT
         ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. …/2016
         od …
         o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda
         ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
         uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegove članke 86. i 98.,
         budući da:

                     (1)

                     Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”) u djelovanjima Unije koja se financiraju iz općeg proračuna Europske unije, a odnose se na funkcioniranje i razvoj unutarnjeg tržišta robe i usluga.

                     (2)

                     Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje od 1. siječnja 2016.,

               DONIO JE OVU ODLUKU:
         Članak 1.
         Članak 7. Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u mijenja se kako slijedi:

                     Iza stavka 11. umeće se sljedeći stavak:

                        „12.   Države EFTA-e od 1. siječnja 2016. sudjeluju u djelovanjima Unije u vezi sa sljedećom proračunskom linijomu, koja je uključena u opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016.:

                                    —

                                    Proračunska linija 02 03 01: „Funkcioniranje i razvoj unutarnjeg tržišta robe i usluga”.”.

               Članak 2.
         Ova Odluka stupa na snagu prvog dana koji slijedi nakon zadnje obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u (*).
         Primjenjuje se od 1. siječnja 2016.
         Članak 3.
         Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Zajednički odbor EGP-a

                  Predsjednik

                  Tajnici Zajedničkog odbora EGP-a

            (*)  [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni su zahtjevi navedeni.]


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/446 od 23. ožujka 2016. o izmjeni i produljenju Odluke Vijeća 2013/34/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali)

text:
                  24.3.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 78/74

            ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/446
      od 23. ožujka 2016.
      o izmjeni i produljenju Odluke Vijeća 2013/34/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
      uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Vijeće je 17. siječnja 2013. donijelo Odluku 2013/34/ZVSP (1) o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali).

                  (2)

                  Vijeće je 18. veljače 2013. donijelo Odluku 2013/87/ZVSP (2) o pokretanju misije EUTM Mali.

                  (3)

                  Nakon strateškog preispitivanja Politički i sigurnosni odbor preporučio je prilagodbu i produljenje mandata misije EUTM Mali za razdoblje od dvije godine, do 18. svibnja 2018.

                  (4)

                  Također je potrebno utvrditi financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUTM Mali za razdoblje od 19. svibnja 2016. do 18. svibnja 2018.

                  (5)

                  Odluku 2013/34/ZVSP trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

            DONIJELO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Odluka Vijeća 2013/34/ZVSP mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  U članku 1. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
                  „1.   Unija provodi vojnu misiju za osposobljavanje u Maliju (EUTM Mali) radi pružanja vojnog savjetovanja i savjetovanja u osposobljavanju oružanim snagama Malija (MOS) koje djeluju pod nadzorom legitimnih civilnih vlasti, s ciljem doprinošenja ponovnoj uspostavi njihovih vojnih kapaciteta kako bi one mogle provoditi vojne operacije kojima je cilj ponovna uspostava teritorijalne cjelovitosti Malija i smanjenje prijetnje koju predstavljaju terorističke skupine. Misija EUTM Mali nije uključena u borbene operacije. Njezina djelovanja protežu se do petlje rijeke Nigera uključujući općine Gao i Timbuktu.
                  2.   Cilj misije EUTM Mali jest odgovoriti na operativne potrebe MOS-a pružanjem:

                              (a)

                              potpore u osposobljavanju u korist MOS-a;

                              (b)

                              osposobljavanja i savjetovanja o zapovijedanju i nadzoru, logističkom lancu i ljudskim resursima kao i osposobljavanja o međunarodnom humanitarnom pravu, zaštiti civila i ljudskim pravima;

                              (c)

                              doprinosa, na zahtjev Malija i u koordinaciji s misijom MINUSMA, procesu razoružanja, demobilizacije i reintegracije u okviru mirovnog sporazuma, provedbom osposobljavanja s ciljem olakšavanja ponovne izgradnje oružanih snaga Malija otvorenih svima;

                              (d)

                              potpore procesu skupine G5 Sahel, u okviru aktivnosti misije EUTM Mali za potporu MOS-u, doprinošenjem jačanju koordinacije i interoperabilnosti s nacionalnim oružanim snagama skupine G5 Sahel.”

                  2.

                  U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
                  „2.   Financijski referentni iznos za zajedničke troškove misije EUTM Mali za razdoblje od 19. svibnja 2016. do 18. svibnja 2018. iznosi 33 400 000 EUR. Postotak referentnog iznosa iz članka 25. stavka 1. Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/528 (*) iznosi 60 % i postotak za preuzetu obvezu iz članka 34. stavka 3. te Odluke iznosi 10 %.

                     (*)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/528 od 27. ožujka 2015. o uspostavi mehanizma za upravljanje financiranjem zajedničkih troškova operacija Europske unije koje imaju vojne ili obrambene implikacije (Athena) i o stavljanju izvan snage Odluke 2011/871/ZVSP (SL L 84, 28.3.2015., str. 39.).”"

                  3.

                  U članku 12. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
                  „2.   Mandat misije EUTM Mali prestaje 18. svibnja 2018.”

            Članak 2.
      Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 23. ožujka 2016.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            A.G. KOENDERS

         (1)  Odluka Vijeća 2013/34/ZVSP od 17. siječnja 2013. o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) (SL L 14, 18.1.2013., str. 19.).

         (2)  Odluka Vijeća 2013/87/ZVSP od 18. veljače 2013. o pokretanju vojne misije Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) (SL L 46, 19.2.2013., str. 27.).