title: 2002/730/EZ: Odluka Komisije od 30. svibnja 2002. o tehničkoj specifikaciji u odnosu na interoperabilnost za podsustav održavanja transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina iz članka 6. stavka 1. Direktive 96/48/EZ (priopćeno pod brojem dokumenta C(2002) 1946)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               211

         32002D0730

               L 245/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               30.05.2002.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 30. svibnja 2002.
   o tehničkoj specifikaciji u odnosu na interoperabilnost za podsustav održavanja transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina iz članka 6. stavka 1. Direktive 96/48/EZ
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2002) 1946)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2002/730/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/48/EZ od 23. srpnja 1996. o interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 2. stavkom (c) Direktive 96/48/EZ, transeuropski željeznički sustav velikih brzina podijeljen je na strukturne i funkcionalne podsustave. Ti su podsustavi opisani u Prilogu II. Direktivi.

               (2)

               U skladu s člankom 5. stavkom 1. Direktive, svaki je od tih podsustava obuhvaćen tehničkom specifikacijom interoperabilnosti (TSI-jem).

               (3)

               U skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive, nacrt TSI-ja izrađuje zajedničko predstavničko tijelo.

               (4)

               Odbor osnovan na temelju članka 21. Direktive 96/48/EZ imenovao je Europsko udruženje za interoperabilnost željeznice (AEIF) zajedničkim predstavničkim tijelom u skladu s člankom 2. stavkom (h) Direktive.

               (5)

               U skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive, AEIF je ovlašten za izradu nacrta TSI-ja za podsustav održavanja. To je ovlaštenje utvrđeno u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21. stavku 2. Direktive.

               (6)

               AEIF je izradio nacrt TSI-ja zajedno s uvodnim izvješćem u kojem je sadržana analiza troškova i koristi prema članku 6. stavku 3. Direktive.

               (7)

               U okviru odbora osnovanog na temelju Direktive, predstavnici država članica su u svjetlu uvodnog izvješća pregledali nacrt TSI-ja.

               (8)

               Kako je navedeno u članku 1. Direktive 96/48/EZ, uvjeti za postizanje interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina odnose se na projektiranje, izgradnju, modernizaciju i rad infrastruktura i željezničkih vozila, a koji doprinose funkcioniranju sustava kojeg treba staviti u pogon nakon datuma stupanja na snagu Direktive. U pogledu infrastruktura i željezničkih vozila koja su već u prometu u vrijeme stupanja na snagu ovog TSI-ja, TSI se primjenjuje od trenutka kada su planirani radovi na tim infrastrukturama i željezničkim vozilima. Međutim, stupanj primjene TSI-ja ovisit će o opsegu predviđenih radova te troškovima i koristima postignutim predviđenim primjenama. Kako bi takvi djelomični radovi doprinijeli postizanju potpune interoperabilnosti njih treba popratiti usklađena strategija provedbe. U tom je kontekstu potrebno razlikovati modernizaciju, obnovu i zamjenu u svrhu održavanja.

               (9)

               Prihvaćeno je da se Direktiva 96/48/EZ i TSI-ji ne primjenjuju na obnove i zamjene radi održavanja. Međutim, poželjno je da se TSI-ji primjenjuju na obnove, što će biti slučaj za TSI-je konvencionalnog željezničkog sustava prema Direktivi 2001/16/EZ (2) Europskog parlamenta i Vijeća. S obzirom da ne postoji obvezujući zahtjev, te uzimajući u obzir opseg radova obnove, države članice se potiču da, prema mogućnostima, primijene TSI-je na obnove i zamjene radi održavanja.

               (10)

               TSI koji je predmet ove Odluke ne nameće uporabu određenih tehnologija ili tehničkih rješenja, osim ako je to zaista nužno za interoperabilnost transeuropske željezničke mreže velikih brzina.

               (11)

               TSI koji je predmet ove Odluke temelji se na najboljem stručnom znanju raspoloživom u vrijeme pripreme odgovarajućeg nacrta. Izmjene ili dodaci ovom TSI-ju potrebni su zbog razvoja tehnologije ili društvenih zahtjeva. Tamo gdje je to primjereno, pokrenut će se postupak pregleda ili ažuriranja u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 96/48/EZ.

               (12)

               Odredbe koje se odnose na održavanje, a koje je karakteristično za svaki podsustav, te one koje se tiču rada u pogoršanim uvjetima propisane su u odgovarajućim TSI-jima. TSI održavanja se stoga odnosi samo na pitanja vezana uz logističke centre za održavanje vlakova.

               (13)

               U nekim slučajevima, TSI koji je predmet ove Odluke dopušta izbor između različitih rješenja, čime se omogućuje primjena konačnih ili prijelaznih interoperabilnih rješenja koja su u skladu s postojećim stanjem. Pored toga, Direktivom 96/48/EZ propisuju se posebne odredbe za provedbu u pojedinim posebnim slučajevima. Nadalje, u slučajevima predviđenim u članku 7. Direktive, državama članicama mora se dozvoliti da ne primjenjuju određene tehničke specifikacije. Stoga je nužno da države članice osiguraju godišnje objavljivanje i ažuriranje registra infrastrukture i registra željezničkih vozila. Ti će registri sadržavati glavne karakteristike nacionalne infrastrukture i željezničkih vozila (npr. osnovne parametre) i njihovu sukladnost s karakteristikama propisanim u mjerodavnom TSI-ju. U tu se svrhu u TSI-ju koji je predmet ove Odluke točno navodi koje podatke registri moraju sadržavati.

               (14)

               Primjena TSI-ja koji je predmet ove Odluke treba uzeti u obzir posebne kriterije tehničke i operativne kompatibilnosti između infrastruktura i željezničkih vozila koja će se pustiti u promet i mreže u koju se trebaju integrirati. Ovi zahtjevi za kompatibilnošću zahtijevaju složenu tehničku i ekonomsku analizu koju treba zasebno provesti za svaki slučaj. Pri analizi u obzir treba uzeti:

                           —

                           sučelja između različitih podsustava iz Direktive 96/48/EZ,

                           —

                           različite kategorije pruga i željezničkih vozila iz te Direktive, te

                           —

                           tehnička i operativna okruženja postojeće mreže.

                     Iz ovih je razloga od ključne važnosti utvrditi strategiju uvođenja TSI-ja koji je predmet ove Odluke, a u kojoj treba utvrditi tehničke faze razvoja od postojećih uvjeta mreže do ostvarivanja njezine interoperabilnosti.

               (15)

               Odredbe ove Odluke u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog Direktivom 96/48/EZ,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Komisija ovime donosi TSI koji se odnosi na podsustav održavanja transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina iz članka 6. stavka 1. Direktive 96/48/EZ. TSI je naveden u Prilogu ovoj Odluci. TSI se u cijelosti primjenjuje na infrastrukturu i željeznička vozila transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina kako je utvrđeno u Prilogu I. Direktivi 96/48/EZ, uzimajući u obzir njezin članak 2.
   Članak 2.
   1.   U smislu ovog članka:

               —

               „modernizacija” znači važnije radove na izmjenama podsustava ili dijela podsustava kojima se mijenjaju radne karakteristike podsustava,

               —

               „obnova” znači važnije radove na zamjeni podsustava ili dijela podsustava kojima se mijenjaju radne karakteristike podsustava,

               —

               „zamjena radi održavanja” znači zamjenu sastavnica dijelovima iste funkcije i radnih karakteristika u okviru predvidivog ili korektivnog održavanja.

         2.   U slučaju modernizacije, izvoditelj državi članici dostavlja dokumentaciju s opisom projekta. Država članica pregledava dokumentaciju i, uzimajući u obzir strategiju provedbe iz poglavlja 7. priloženog TSI-ja, odlučuje (tamo gdje je to prikladno) je li potrebno primijeniti priloženi TSI. Ako jest, o tome obavješćuje odbor osnovan prema Direktivi 96/48/EZ.
   3.   U slučaju obnove ili zamjene radi održavanja, primjena priloženog TSI-ja nije obvezna.
   Članak 3.
   Priloženi TSI stupa na snagu šest mjeseci nakon priopćenja o ovoj Odluci.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 30. svibnja 2002.

            Za Komisiju

         Loyola DE PALACIO

            Potpredsjednica

      (1)  SL L 235, 17.9.1996., str. 6.

      (2)  SL L 110, 20.4.2001., str. 1.
   PRILOG
   TEHNIČKA SPECIFIKACIJA INTEROPERABILNOSTI ZA PODSUSTAV ODRŽAVANJA
   SADRŽAJ

               1.

               UVOD

               1.1.

            TEHNIČKO PODRUČJE PRIMJENE

               1.2.

            GEOGRAFSKO PODRUČJE PRIMJENE

               1.3.

            SADRŽAJ OVOG TSI-ja

               2.

               DEFINICIJA I PODRUČJE PRIMJENE PODSUSTAVA

               3.

               TEMELJNI ZAHTJEVI

               4.

               KARAKTERIZACIJA PODSUSTAVA

               4.1.

            OSNOVNI PARAMETRI PODSUSTAVA ODRŽAVANJA

               4.2.

            SUČELJA PODSUSTAVA ODRŽAVANJA

               4.2.1.

            Sučelja podsustava

               4.2.2.

            Ova sučelja karakterizira:

               4.2.2.1.

            Sučelje s podsustavom infrastrukture

               4.2.2.2.

            Sučelje s podsustavom željezničkih vozila

               4.2.3.

            Regulatorne i operativne odredbe

               4.3.

            SPECIFIKACIJA RADNIH KARAKTERISTIKA PODSUSTAVA ODRŽAVANJA

               5.

               INTEROPERABILNI SASTAVNI DIJELOVI

               6.

               OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI I/ILI PRIKLADNOSTI ZA UPORABU

               6.1.

            INTEROPERABILNI SASTAVNI DIJELOVI

               6.1.1.

            Postupci (moduli) za ocjenjivanje sukladnosti

               6.1.2.

            Primjena modula

               6.2.

            PODSUSTAV ODRŽAVANJA

               6.2.1.

            Postupci ocjenjivanja (moduli)

               6.2.2.

            Primjena modula

               6.2.2.1.

            Stabilna postrojenja

               6.2.2.2.

            Oprema u vozilu

               7.

               PROVEDBA TSI-ja ODRŽAVANJA

               7.1.

            POSTUPAK PROVEDBE I DINAMIKA

               7.1.1.

            Postupak

               7.1.2.

            Dinamika

               7.1.3.

            Uvođenje opreme za održavanje (pruge svih kategorija)

               7.1.3.1.

            Kolosijeci za gariranje

               7.1.3.2.

            Uređaji za opskrbu vodom

               7.1.3.3.

            Pokretna kolica za pražnjenje nužnika

               7.2.

            POSEBNI SLUČAJEVI: POJEDINOSTI PRIMJENE

               7.3.

            PREPORUKA

                  PRILOG I.

               POSEBNE SITUACIJE

                  PRILOG II.

               OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI

                  PRILOG III.

               POSTUPCI OCJENJIVANJA (MODULI)

                  PRILOG IV.

               PRIKLJUČCI SUSTAVA ZA PRAŽNJENJE NUŽNIKA

                  PRILOG V.

               ULAZNI PRIKLJUČCI ZA SPREMNIKE VODE

         1.   UVOD

   1.1.   TEHNIČKO PODRUČJE PRIMJENE
   Ovaj se TSI odnosi na podsustav održavanja koji predstavlja jedan od podsustava navedenih u Prilogu II.1. Direktivi 96/48/EZ.
   Ovaj je TSI dio niza od šest TSI-ja koji obuhvaćaju svih osam podsustava utvrđenih u Direktivi. Specifikacije za podsustave korisnika i okoliša, koje su potrebne radi osiguranja interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina usklađenog s temeljnim zahtjevima, navedene su u dotičnim TSI-jima.
   Više informacija o podsustavu održavanja nalazi se u poglavlju 2.
   1.2.   GEOGRAFSKO PODRUČJE PRIMJENE
   Geografsko područje primjene ovog TSI-ja je transeuropski željeznički sustav velikih brzina kako je opisano u Prilogu I. Direktivi 96/48/EZ.
   Naročito se upućuje na pruge transeuropske željezničke mreže opisane u Odluci br. 1692/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 1996. o smjernicama Zajednice za razvoj transeuropske prometne mreže ili u bilo kojem ažuriranju te iste Odluke kao rezultat revizije predviđene u članku 21. te Odluke.
   1.3.   SADRŽAJ OVOG TSI-ja
   U skladu s člankom 5. stavkom 3. i točkom 1. (b) Priloga I., Direktivi 96/48/EZ, u ovom se TSI-ju:

               (a)

               navode temeljni zahtjevi za podsustave i njihova sučelja (poglavlje 3.);

               (b)

               utvrđuju osnovni parametri opisani u točki 3. Priloga II. toj Direktivi koji su potrebni kako bi se ispunili temeljni zahtjevi (poglavlje 4.);

               (c)

               utvrđuju uvjeti koji se moraju ispuniti kako bi se postigla navedena radna svojstva za svaku od sljedećih kategorija pruga (poglavlje 4.):

                           —

                           kategorija I: pruge posebno izgrađene za velike brzine, opremljene za brzine općenito jednake ili veće od 250 km/h,

                           —

                           kategorija II: pruge posebno modernizirane za velike brzine, opremljene za brzine reda veličine od 200 km/h,

                           —

                           kategorija III: pruge posebno modernizirane za velike brzine s posebnim svojstvima koja proizlaze iz topografskih, reljefnih i urbanističkih ograničenja na kojima se brzina mora prilagoditi za svaki slučaj posebno;

               (d)

               utvrđuju odredbe o provedbi u određenim posebnim slučajevima (poglavlje 7.);

               (e)

               određuju interoperabilni sastavni dijelovi i sučelja koja moraju biti obuhvaćena europskim specifikacijama, uključujući europske norme koje su potrebne kako bi se postigla interoperabilnost unutar transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina uz istodobno ispunjavanje temeljnih zahtjeva (poglavlje 5.);

               (f)

               navodi, za svaki razmatrani slučaj, koji se moduli utvrđeni u Odluci 93/465/EEZ ili po potrebi koji se posebni postupci trebaju slijediti kako bi se ocijenila sukladnost ili prikladnost za uporabu interoperabilnih sastavnih dijelova, kao i provjera EZ-a podsustava (poglavlje 6.).

         2.   DEFINICIJA I PODRUČJE PRIMJENE PODSUSTAVA

   Cilj je ove tehničke specifikacije definirati tehničke i regulatorne propise zajedno s potrebnim i odgovarajućim postupcima za sastavne dijelove podsustava održavanja te za sučelja potrebna za osiguranje interoperabilnosti europske mreže pruga za velike brzine u skladu s temeljnim zahtjevima podsustava održavanja.
   Definicija područja na koje se odnosi podsustav održavanja kao i definicija područja primjene povezane tehničke specifikacije izvedene su iz poslova održavanja ili nadzora koji se trebaju načelno primjenjivati kako bi se ispunili zahtjevi interoperabilnosti.
   S obzirom na geografsku strukturu europske mreže velikih brzina i komercijalne brzine kojima vlakovi voze, postojat će mogućnost voznog reda za željeznička vozila koji će omogućiti da će se svaki vlak moći vratiti u unaprijed predviđenim vremenskim razmacima u određenu bazu u zemlji podrijetla gdje će se obavljati složeni poslovi održavanja u vremenskim razmacima sukladnim projektu i pouzdanosti vlakova za velike brzine. Zapravo, projektiranje vlakova velikih brzina spaja visoko pouzdana tehnička rješenja i funkcionalnu arhitekturu te ima ugrađenu zalihost s vrlo visokom razinom raspoloživosti koja je daleko bolja od konvencionalnih vlakova s jednom ili dvije lokomotive. Pored toga, uređaji za obavljanje nadzora ili testiranja koji koriste opremu za automatsku izolaciju olakšavaju utvrđivanje trenutačnog funkcionalnog stanja vlaka tako da se on može složiti na način da nastavi s komercijalnim radom do povratka u centar za održavanje.
   Uvjeti u kojima se mogu obavljati neki popravci kako bi se željeznička vozila mogla sigurno dovesti u dogovoreno spremište za održavanje te posebni uvjeti vožnje za željezničko vozilo kada je u pogoršanom stanju dogovaraju zasebno za svaki slučaj upravitelji infrastrukture i željezničkih prijevoznika u skladu s određenim karakteristikama željezničkih vozila i pravilima ili propisima prometovanja dotičnih zemalja koja su na snazi.
   Ni u kojem se slučaju ne smije obavljati bilo kakav veći zahvat korektivnog održavanja (osim onih koje zahtijevaju posebne situacije, vidjeti Prilog I. ovom TSI-ju) ili ispitivanja izvan određenih ustanova za održavanje vlakova. Kao posljedica toga, logističke ustanove za održavanje vlakova obuhvaćene ovim TSI-jem izričito su ograničene na poslove osiguranja interoperabilnosti. Takvi se poslovi odnose na dopunu zaliha potrošnog materijala (vode i pijeska), čišćenje (unutrašnjosti i vanjskih dijelova vlakova) i pražnjenje nužnika.
   Općenito, posebna pravila održavanja za svaki podsustav obuhvaćen određenim TSI-jem, ako su uopće potrebna, navedena su u odgovarajućem TSI-ju.
   Što se tiče pouzdanosti i funkcionalne arhitekture vlakova, kao i organizacije održavanja koja se primjenjuje, održavanje je organizirano na način da bude kompatibilno s ekonomski prihvatljivim i profitabilnim radom vlakova.
   U tom smislu, ustanove koje ulaze u područje primjene tehničke specifikacije održavanja interoperabilnosti (TSI) su one koje su potrebne za:

               —

               čišćenje unutrašnjosti i vanjskih dijelova vlaka,

               —

               održavanje nužnika sa spremnicima,

               —

               dopunjavanje zaliha vode i pijeska.

         3.   TEMELJNI ZAHTJEVI

   3.1.   U skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 96/48/EZ, transeuropski željeznički sustav velikih brzina, njegovi podsustavi i njihovi interoperabilni sastavni dijelovi moraju ispunjavati odgovarajuće temeljne zahtjeve kako je navedeno u Prilogu III. Direktivi.
   3.2.   Temeljni zahtjevi odnose se na:

               —

               sigurnost,

               —

               pouzdanost i raspoloživost,

               —

               zdravlje,

               —

               zaštitu okoliša,

               —

               tehničku kompatibilnost.

         U skladu s Direktivom 96/48/EZ, temeljni zahtjevi mogu biti opće primjene te se primjenjivati sustavno na cijeli transeuropski željeznički sustav velikih brzina, a mogu i sadržavati posebne značajke za svaki podsustav i njegove sastavne dijelove.
   Zahtjevi koji se posebno odnose na sustav održavanja (oprema i postupci koji se koriste u centrima za održavanje interoperabilnih vlakova za velike brzine) koji odgovaraju na i nadopunjuju razmatranja iz Priloga III. Direktivi su sljedeći:
   —   Sigurnost

      Temeljni zahtjev 1.1.1.:

      „Projektiranje, izgradnja ili montaža, održavanje i praćenje sastavnica od ključne važnosti za sigurnost, a naročito sastavnica koje su bitne za vožnju vlaka, moraju jamčiti sigurnost na razini koja odgovara ciljevima utvrđenim za mrežu, uključujući i one za posebne ograničavajuće uvjete.”

   Može se smatrati da je ovaj temeljni zahtjev ispunjen ako se potvrdi sukladnost s odredbama točke 4.2.2.2.5. (oprema za dopunjavanje zaliha pijeska) ovog TSI-ja.

      Kjučni zahtjev 1.1.2.:

      „Parametri vezani uz kontakt između kotača i tračnice moraju ispunjavati zahtjeve stabilnosti koji su potrebni kako bi se zajamčilo sigurno kretanje pri najvećoj dopuštenoj brzini.”

   Ovaj temeljni zahtjev nije relevantan za podsustav održavanja.

      Temeljni zahtjev 1.1.3.:

      „Korištene sastavnice moraju podnijeti bilo koja navedena uobičajena ili izvanredna naprezanja tijekom njihovog vijeka trajanja. Sigurnosne posljedice bilo kojih slučajnih grešaka moraju se ograničiti odgovarajućim sredstvima.”

   Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za podsustav održavanja.

      Temeljni zahtjev 1.1.4.:

      „Pri projektiranju stabilnih postrojenja i željezničkih vozila te pri odabiru materijala, cilj mora biti smanjenje mogućnosti nastanka, širenja ili učinka vatre i dima u slučaju požara.”

   Za stabilna postrojenja podsustava održavanja može se smatrati da je ovaj temeljni zahtjev ispunjen ako se dokaže sukladnost tih postrojenja s nacionalnim propisima.

      Temeljni zahtjev 1.1.5.:

      „Svi uređaji kojima će rukovati korisnici moraju se projektirati na način da ne ugrožavaju njihovu sigurnost ako se koriste na predvidljivi način koji nije u skladu s priloženim uputama.”

   Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za podsustav održavanja.
   —   Pouzdanost i raspoloživost

      Temeljni zahtjev 1.2.:

      „Praćenje i održavanje stabilnih ili pokretnih sastavnica koje su uključene u kretanje vlaka moraju se organizirati, provoditi i dozirati na takav način da se njihov rad održava u predviđenim uvjetima.”

   Vlakovi velikih brzina obuhvaćaju tehnička rješenja velike pouzdanosti i značajke funkcionalne arhitekture s ugrađenom zalihošću koja osigurava maksimalnu raspoloživost vlakova. Pored toga, oprema za praćenje/ispitivanje u kombinaciji sa sustavima za automatsku izolaciju olakšava utvrđivanje funkcionalnog stanja kompozicije te omogućuje njihovu konfiguraciju koja jamči neprekidni komercijalni rad vlaka do povratka u centar za održavanje.
   Slijedom navedenog, nije potrebno poduzeti nikakve posebne mjere s obzirom na podsustav održavanja kako bi se osigurala pouzdanost i raspoloživost vlaka u kontekstu ovog temeljnog zahtjeva.
   —   Zdravlje

      Temeljni zahtjev 1.3.1.:

      „Materijali koji bi uslijed načina uporabe mogli predstavljati opasnost za zdravlje osoba koje imaju pristup tim materijalima ne smiju se koristiti u vlakovima i na željezničkim infrastrukturama.”

   Za stabilna postrojenja podsustava održavanja može se smatrati da je ovaj temeljni zahtjev ispunjen ako se dokaže sukladnost s Direktivama EZ-a i nacionalnim propisima.

      Temeljni zahtjev 1.3.2.:

      „Te materijale treba odabrati, rasporediti i koristiti na način koji će ograničiti emisiju štetnih i opasnih dimova ili plinova, posebno u slučaju požara.”

   Za stabilna postrojenja podsustava održavanja može se smatrati da je ovaj temeljni zahtjev ispunjen ako se dokaže sukladnost s nacionalnim propisima.

      Temeljni zahtjev 2.5.1.:

      „Tehnička oprema i postupci koji se koriste u centrima za održavanje ne smiju predstavljati opasnost za zdravlje ljudi.”

   Za stabilna postrojenja podsustava održavanja može se smatrati da ispunjavaju ovaj temeljni zahtjev ako se dokaže sukladnost s nacionalnim propisima.
   —   Zaštita okoliša

      Temeljni zahtjev 1.4.1.:

      „Posljedice uspostavljanja i rada transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina na okoliš moraju se ocijeniti i uzeti u obzir u fazi projektiranja sustava u skladu s odredbama Zajednice koje su na snazi.”

   Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za podsustav održavanja.

      Temeljni zahtjev 1.4.2.:

      „Materijali koji se rabe u vlakovima i na infrastrukturama moraju spriječiti emisiju dimova ili plinova koji su štetni i opasni za okoliš, naročito u slučaju požara.”

   Za stabilna postrojenja podsustava održavanja može se smatrati da ispunjavaju ovaj temeljni zahtjev ako se dokaže sukladnost s nacionalnim propisima.

      Temeljni zahtjev 1.4.3.:

      „Željeznička vozila i sustavi napajanja moraju biti projektirani i proizvedeni na način da su elektromagnetski kompatibilni s postrojenjima, opremom i javnim ili privatnim mrežama s kojima mogu dolaziti u doticaj.”

   Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za podsustav održavanja.

      Temeljni zahtjev 2.5.2.:

      „Tehnička oprema i postupci koji se koriste u centrima za održavanje ne smiju prelaziti dopuštene razine uznemiravanja u njihovom okruženju.”

   Za stabilna postrojenja podsustava održavanja može se smatrati da ispunjavaju ovaj temeljni zahtjev ako se dokaže sukladnost s nacionalnim propisima.
   —   Tehnička kompatibilnost

      Temeljni zahtjev 1.5.:

      „Tehnička svojstva infrastruktura i stabilnih postrojenja moraju biti kompatibilna međusobno i s onim vlakovima koji će se rabiti u transeuropskom željezničkom sustavu velikih brzina.
      Ako se pridržavanje tim svojstvima pokaže otežanim na određenim dionicama mreže, mogu se primijeniti privremena rješenja koja će omogućiti kompatibilnost u budućnosti.”

   Može se smatrati da je ovaj temeljni zahtjev ispunjen ako se utvrdi sukladnost s odredbama točaka 4.2.2.1., 4.2.2.2.1., 4.2.2.2.2. i 4.2.2.2.4. poglavlja 4., kao i točaka 5.3.1. i 5.3.5. poglavlja 5. ovog TSI-ja.

      Temeljni zahtjev 2.5.3.:

      „Postrojenja za održavanje (rukovanje) vlakova velikih brzina moraju omogućiti sigurno, zdravo i ugodno obavljanje radova na svim vlakovima za koja su namijenjena.”

   Može se smatrati da je ovaj temeljni zahtjev ispunjen ako se utvrdi sukladnost s odredbama točaka 4.2.2.1., 4.2.2.2.1., 4.2.2.2.2., 4.2.2.2.4., 4.2.2.2.5. i 4.2.2.2.6. poglavlja 4., kao i točaka 5.3.1. i 5.3.5. poglavlja 5. ovog TSI-ja.
   3.4.   Provjera sukladnosti sastavnih dijelova podsustava s temeljnim zahtjevima koji uređuju podsustav obavlja se u skladu s odredbama propisanim u Direktivi 96/48/EZ.
   4.   KARAKTERIZACIJA PODSUSTAVA

   Transeuropski željeznički sustav velikih brzina na koji se primjenjuje Direktiva 96/48/EZ te čiji sastavni dio čini podsustav održavanja, integrirani je sustav čiju je cjelovitost potrebno utvrditi posebno u odnosu na osnovne parametre, sučelja i radna svojstva s ciljem zajamčivanja interoperabilnosti sustava u odnosu na temeljne zahtjeve.
   S obzirom na interoperabilnost, podsustav održavanja karakterizira se na sljedeći način:
   4.1.   OSNOVNI PARAMETRI PODSUSTAVA ODRŽAVANJA
   Podsustav održavanja ne karakteriziraju osnovni parametri navedeni u Prilogu II. (odjeljak 3.) Direktivi 96/48/EZ.
   4.2.   SUČELJA PODSUSTAVA ODRŽAVANJA
   4.2.1.   Sučelje podsustava

   U pogledu tehničke kompatibilnosti, sučelja podsustava održavanja tiču se:

               —

               podsustava infrastrukture,

               —

               podsustava željezničkih vozila.

         4.2.2.   Ova sučelja karakterizira:

   4.2.2.1.   Sučelje s podsustavom infrastrukture

               —

               Kolosijeci za gariranje vagona

                           —

                           Kolosijeci za gariranje vagona moraju imati kontaktni vod za napajanje vlaka strujom.

                           —

                           Njihova geometrijska svojstva (uključujući dužinu) moraju biti u skladu s odredbama točke 4.3.3.5. TSI-ja infrastrukture.

                           —

                           Kod korištenja kolica za odvoz otpada iz nužnika, najmanja udaljenost između središta tračnica mora iznositi 6 m te je potrebno osigurati stazu za kolica.

         4.2.2.2.   Sučelje s podsustavom željezničkih vozila

   4.2.2.2.1.   Oprema za čišćenje vanjskih dijelova vlaka:

               —

               Mora postojati mogućnost pranja prednjih prozora upravljačnice i s tla i s perona visine 550 mm i 760 mm uz pomoć odgovarajuće (naročito s obzirom na zdravlje i sigurnost) opreme za čišćenje, na svim stanicama i objektima gdje se vlakovi zaustavljaju ili spremaju.

               —

               U slučaju korištenja strojeva za pranje, njima će se moći prati obični vlakovi i vlakovi na kat s vanjske strane na visini od:

                           —

                           1 000 do 3 500 mm za obične vlakove,

                           —

                           500 do 4 300 mm za vlakove na kat.

                     Brzina kojom vlak prolazi kroz praonicu vlaka moći se će prilagoditi kako bi odgovarala svakoj praonici vlakova, odnosno ta će brzina biti između 4 i 6 km/h.

               —

               Proizvodi koji se koriste za pranje vlakova moraju biti u skladu s lokalnim propisima za zaštitu okoliša.

         4.2.2.2.2.   Sustavi za pražnjenje nužnika

               —

               Tehnologija nužnika u vlakovima mora omogućiti pražnjenje zabrtvljenih nužnika (koji koriste pitku ili recikliranu vodu) u razmacima od tri dana, na način da se radovi pražnjenja mogu obavljati prema predviđenom rasporedu na određenim depoima.

               —

               Oprema za pražnjenje nužnika (stabilna ili pokretna) mora biti kompatibilna sa svojstvima jednog od zabrtvljenih sustava.

               —

               Kada je potrebno, moguće je osigurati pokretna kolica za potrebe pražnjenja, čime se vlakovima omogućuje da nastave s komercijalnim radom do povratka u matični depo.

               —

               Svaka potrebna pokretna kolica za pražnjenje moraju obavljati sve sljedeće funkcije:

                           —

                           usisavanje (granična vrijednost vakuuma za usisavanje je 0,2 bara),

                           —

                           ispiranje (primjenjuje se samo na opremu za pražnjenje nužnika sa spremnikom),

                           —

                           predopterećenje ili punjenje aditivom (primjenjuje se samo na opremu za pražnjenje nužnika sa spremnikom),

                           —

                           pražnjenje.

         4.2.2.2.3.   Oprema za unutrašnje čišćenje vlaka

               —

               Omogućit će se spajanje na električno napajanje od 3 000 VA pri 230 V, 50 Hz u svakom vagonu za rad industrijske opreme za čišćenje. Ova energija mora biti dostupna istodobno u svim vagonima vlaka. Utičnice za električnu energiju u vlaku moraju biti postavljene tako da niti jedno mjesto koje se mora očistiti nije udaljeno od utičnica više od 12 m.

         4.2.2.2.4.   Oprema za dopunjavanje zaliha vode

               —

               Nova oprema za opskrbu vodom na interoperabilnoj mreži mora se opskrbljivati pitkom vodom u skladu s Direktivom 98/83/EZ, a njezin način rada mora osigurati da je i voda dostavljena u zadnji element stabilnog dijela te opreme sukladna kakvoći propisanoj tom istom Direktivom za vodu namijenjenu ljudskoj uporabi.

         4.2.2.2.5.   Oprema za dopunjavanje zaliha pijeska

               —

               Sanduci s pijeskom obično se pune za vrijeme redovnog održavanja u specijaliziranim radionicama za održavanje vlakova. Međutim, u slučaju potrebe, pijesak koji udovoljava lokalnim specifikacijama za ovu uporabu mora biti dostupan za punjenje sanduka s pijeskom tako da vlak može nastaviti s komercijalnim radom do svog povratka u centar za održavanje.

         4.2.2.2.6.   Posebni zahtjevi za gariranje vagona

   Vlakovi moraju biti projektirani na način da:

               —

               vlakovi za vrijeme boravka u spremištu poštuju razinu buke propisanu u TSI-ju željezničkih vozila,

               —

               periodični nadzor nije potreban ako su vlakovi ostavljeni pod naponom,

               —

               postoji mogućnost podešavanja za različite funkcionalne razine (stanje čekanja, priprema itd.),

               —

               pad napona ne može oštetiti niti jedan sastavni dio vlaka,

               —

               garirani vagoni mogu biti dobro zaštićeni od bilo kojeg rizika neočekivanog kretanja.

         Vlakovi moraju naročito imati parkirne kočnice kako bi se osiguralo poštivanje lokalnih operativnih pravila gdje god se zahtijeva uporaba takvih kočnica.
   4.2.3.   Regulatorne i operativne odredbe

   Kako bi se zajamčila jedinstvenost transeuropskog željezničkog sustava, navedena sučelja podliježu sljedećim regulatornim i operativnim odredbama:

               (Nema ih)

         4.3.   SPECIFIKACIJA RADNIH KARAKTERISTIKA PODSUSTAVA ODRŽAVANJA
   Kriteriji za radne karakteristike koje mora ispuniti podsustav održavanja odgovaraju radnim karakteristikama specificiranim za svaku od sljedećih kategorija pruga transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina, a prema važnosti:

               —

               pruge posebno izgrađene za velike brzine,

               —

               pruge posebno modernizirane za velike brzine,

               —

               pruge posebno modernizirane za velike brzine s posebnim svojstvima.

         U slučaju podsustava održavanja, zahtjevi za radne karakteristike jednaki su za sve tri kategorije pruga.
   5.   INTEROPERABILNI SASTAVNI DIJELOVI

   5.1.   U skladu s člankom 2. stavkom (d) Direktive 96/48/EZ, interoperabilni sastavni dijelovi su „svaka sastavnica, skupina sastavnica, podsklop ili čitavi sklop opreme ugrađen ili koji se namjerava ugraditi u podsustav, o kojemu izravno ili neizravno ovisi interoperabilnost transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina”.
   5.2.   Interoperabilni sastavni dijelovi obuhvaćeni su odgovarajućim odredbama Direktive 96/48/EZ, a što se tiče ovog TSI-ja ti su sastavni dijelovi sljedeći:

               —

               sustavi za pražnjenje nužnika: spojevi,

               —

               oprema za unutrašnje čišćenje vlaka: električne utičnice,

               —

               oprema za dopunu zaliha vode i pijeska: (ulazni) adapteri za punjenje vode.

         Ovi interoperabilni sastavni dijelovi podliježu specifikacijama u obliku zahtjeva vezanih uz radne karakteristike. Ocjena sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu usredotočuje se na zahtjeve vezane uz sučelja interoperabilnog sastavnog dijela kao prioritet, dok se na projekt ili opisna svojstva upućuje tek iznimno.
   5.3.1.   Za interoperabilni sastavni dio spojeva na sustavu pražnjenja nužnika primjenjuju se sljedeće specifikacije:

               —

               Spojevi (3″ za pražnjenje i 1″ za ispiranje) i njihove brtve se moraju uskladiti sa slikama 1. i 2. iz Priloga IV.

         5.3.2.   Sučelja interoperabilnog sastavnog dijela spojeva na sustavu pražnjenja nužnika karakteriziraju se na sljedeći način:

               (Nema ih)

         5.3.3.   Za interoperabilni sastavni dio opreme za unutrašnje čišćenje vlaka, električne utičnice primjenjuju su sljedeće specifikacije:

               —

               Unutarnje utičnice moraju biti sukladne dimenzijama propisanim u normi EN 60 309.1 te moraju udovoljiti dimenzionalnim karakteristikama utičnice navedenim na 22. stranici norme EN 60 309.2 (utičnica s dva pola + uzemljenje) i svojstvima navedenim u odjeljcima 8.3.1. i 8.3.1.1. norme EN 50 153.

         5.3.4.   Sučelja interoperabilnog sastavnog dijela opreme za unutarnje čišćenje vlaka, električne utičnice karakteriziraju se na sljedeći način:

               (Nema ih)

         U mjeri u kojoj specifikacije interoperabilnog sastavnog dijela opreme za unutarnje čišćenje vlaka, električne utičnice upućuju na europske specifikacije koje su izradila europska tijela za normizaciju – CEN, Cenelec i ETSI – prema naputku Komisije, pri čemu se specifikacije moraju izraditi s obzirom na radne karakteristike, a tek iznimno na temelju propisivanja.
   Bitne europske specifikacije su sljedeće:

               —

               norma EN 60 309.1,

               —

               norma EN 60 309.2 (str. 22.),

               —

               norma EN 50 153 (odjeljci 8.3.1. i 8.3.1.1.),

               —

               Direktiva 98/83/EZ (kakvoća vode).

         5.3.5.   Specifikacije za interoperabilni sastavni dio adaptera za punjenje vode su sljedeće:

               —

               Adapteri za punjenje vode moraju odgovarati slici 3. iz Priloga V.

         5.3.6.   Sučelja interoperabilnog sastavnog dijela adaptera za punjenje vode karakteriziraju se na sljedeći način:

               (Nema ih)

         6.   OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI I/ILI PRIKLADNOSTI ZA UPORABU

   6.1.   INTEROPERABILNI SASTAVNI DIJELOVI
   6.1.1.   Postupci (moduli) za ocjenjivanje sukladnosti

   Postupci ocjenjivanja sukladnosti interoperabilnih sastavnih dijelova kako su definirani u poglavlju 5. ovog TSI-ja provode se primjenom modula definiranih u Prilogu III. ovom TSI-ju.
   Postupci ocjenjivanja sukladnosti, opisi metoda testiranja interoperabilnih sastavnih dijelova: spojevi sustava za pražnjenje nužnika, oprema za unutarnje čišćenje vlaka (električne utičnice) i adapteri za punjenje vodom, kako definirano u poglavlju 5. ovog TSI-ja, navedeni su u Prilogu II. tablicama II.1., II.2. i II.3. ovog TSI-ja.
   U mjeri u kojoj se zahtijeva modulima navedenim u Prilogu III. ovom TSI-ju, ocjenjivanje sukladnosti interoperabilnog sastavnog dijela provodi prijavljeno tijelo ako je tako navedeno u postupku, a kojem je proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici podnio zahtjev.
   Proizvođač interoperabilnog sastavnog dijela ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici izrađuju izjavu o sukladnosti EZ-a u skladu s člankom 13. stavkom 1. i Prilogom IV. poglavljem 3. Direktivi 96/48/EZ prije stavljanja interoperabilnog sastavnog dijela na tržište. Izjava o prikladnosti za uporabu EZ-a nije potrebna za interoperabilne sastavne dijelove podsustava održavanja.
   6.1.2.   Primjena modula

      Ocjenjivanje sukladnosti

   Za postupak ocjenjivanja svakog interoperabilnog sastavnog dijela podsustava održavanja, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici primjenjuju postupak unutarnje kontrole proizvodnje (modul A) naveden u Prilogu III. (III.1.) ovom TSI-ju.

      Definicija postupaka ocjenjivanja

   Postupci ocjenjivanja definirani su u Prilogu III. ovom TSI-ju.
   Ocjenjivanje sukladnosti obuhvaća faze i karakteristike koje su označene znakom X u tablicama II.1., II.2. i II.3. iz Priloga II. ovom TSI-ju.
   6.2.   PODSUSTAV ODRŽAVANJA
   6.2.1.   Postupci ocjenjivanja (moduli)

   Na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici, prijavljeno tijelo obavlja provjeru EZ-a u skladu s člankom 18. stavkom 1. i Prilogom VI. Direktivi 96/48/EZ te u skladu s odredbama odgovarajućih modula kako je navedeno u Prilogu III. ovom TSI-ju.
   Ako naručitelj može dokazati da su testovi ili provjere ranijih aplikacija i dalje valjani u novim aplikacijama, prijavljeno ih tijelo uzima u obzir pri ocjenjivanju sukladnosti.
   Postupci ocjenjivanja provjere EZ-a podsustava održavanja, popis specifikacija i opisi postupaka ispitivanja navedeni su u Prilogu II., tablici II.4. ovog TSI-ja.
   U mjeri u kojoj je navedeno u ovom TSI-ju, provjerom EZ-a podsustava održavanja uzimaju se u obzir njegova sučelja s drugim podsustavima transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.
   Naručitelj sastavlja izjavu o provjeri EZ-a za podsustav održavanja u skladu s člankom 18. stavkom 1. i Prilogom V. Direktivi 96/48/EZ.
   6.2.2.   Primjena modula

   6.2.2.1.   Stabilna postrojenja

   Za postupak provjere podsustava održavanja (stabilnih postrojenja), naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mogu izabrati između:

               —

               postupka provjere jedinice (modul SG) opisanog u Prilogu III. (III.5.) ovom TSI-ju, ili

               —

               postupka potpunog osiguranja kakvoće s ispitivanjem projekta (modul SH2) opisanog u Prilogu III. (III.6.) ovom TSI-ju.

         Modul SH2 može se odabrati samo ako sve aktivnosti koje doprinose projektu podsustava koji treba provjeriti (projektiranje, proizvodnja, sastavljanje, ugradnja) podliježu sustavu kakvoće za projektiranje, proizvodnju, konačno ispitivanje i testiranje proizvoda koji je odobrilo i kojeg nadzire prijavljeno tijelo.
   Ocjenjivanje obuhvaća sve faze i karakteristike kako je naznačeno u tablici II.4. Priloga II., ovom TSI-ju.
   6.2.2.2.   Oprema u vozilu

   Za postupak provjere podsustava održavanja (opreme u vlaku), naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mogu izabrati između:

               —

               postupka tipskog ispitivanja (modul SB) opisanog u Prilogu III. (III.2.) ovom TSI-ju, za fazu projekta i razvoja, u kombinaciji s:

               —

               postupkom osiguranja kakvoće proizvodnje (modul SD) opisanog u Prilogu III. (III.3.) ili postupkom provjere proizvoda (modul SF) opisanog u Prilogu III. (III.4.) ovom TSI-ju, za fazu proizvodnje, ili

               —

               postupka potpunog osiguranja kakvoće s ispitivanjem projekta (modul SH2) opisanog u Prilogu III. (III.6.) ovom TSI-ju, za sve faze.

         Modul SD može se odabrati samo ako sve aktivnosti koje doprinose projektu podsustava koji treba provjeriti (proizvodnja, sastavljanje, ugradnja) podliježu sustavu kakvoće za proizvodnju, konačno ispitivanje i testiranje proizvoda koji je odobrilo i koje nadzire prijavljeno tijelo.
   Modul SH2 može se odabrati samo ako sve aktivnosti koje doprinose projektu podsustava koji treba provjeriti (projektiranje, proizvodnja, sastavljanje, ugradnja) podliježu sustavu kakvoće za projektiranje, proizvodnju, konačno ispitivanje i testiranje proizvoda koji je odobrilo i koje nadzire prijavljeno tijelo.
   Ocjenjivanje obuhvaća sve faze i karakteristike kako je naznačeno u tablici II.5. Priloga II. ovom TSI-ju.
   7.   PROVEDBA TSI-ja ODRŽAVANJA

   7.1.   POSTUPAK PROVEDBE I DINAMIKA
   7.1.1.   Postupak

   Provedba specifikacija na opremi za održavanje temelji se na sljedećim općim koracima:

               Korak 1.:

                           Projekt rasporeda željezničkih vozila pregledavaju upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik.

               Korak 2.:

                           Upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik provode ekonomsku studiju na temelju koje se vozni red za željeznička vozila može mijenjati.

         7.1.2.   Dinamika

   Zbog:

               —

               vremena potrebnog za izgradnju ili izmjene stabilnih postrojenja te postavljanje pokretnih kolica za pražnjenje nužnika,

               —

               načela prema kojem je sukladnost sa zahtjevima interoperabilnosti već postojećih stabilnih postrojenja moguća samo ako je ta sukladnost obuhvaćena dugoročnim rasporedima obnove i popravaka,

         dinamiku uvođenja morat će dogovoriti upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik.
   Posebno ako željeznički prijevoznik želi početi obavljati promet na interoperabilnom putu vožnje u vremenskom roku koji nije kompatibilan s tim ograničenjima, upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik dogovaraju privremena rješenja (npr. izradu privremenog voznog reda vlakova).
   7.1.3.   Uvođenje opreme za održavanje (pruge svih kategorija)

   7.1.3.1.   Kolosijeci za gariranje

   Prvi korak: upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik zajedno pregledavaju projekt voznog reda za željeznička vozila koji predlaže željeznički prijevoznik te utvrđuju područja interoperabilne mreže na putu vožnje koji se razmatra i na kojem treba garirati vlakove (prema tom projektu voznog reda željezničkih vozila), te na kojima nema (ili nema dovoljno) kolosijeka za gariranje koji ispunjavaju zahtjeve ovog TSI-ja.
   Drugi korak: upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik zajedno izrađuju ekonomsku studiju koja može dovesti do izmjena voznog reda željezničkih vozila. Ove izmjene vezane uz broj i/ili smještaj područja gariranja vagona smanjuju na najmanju moguću mjeru broj novih kolosijeka za gariranje (sukladnih TSI-ju održavanja) koje treba izgraditi, kao i broj već postojećih kolosijeka za gariranje koje će trebati uskladiti s ovim TSI-jem.
   7.1.3.2.   Uređaji za opskrbu vodom

   Prvi korak: upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik zajedno pregledavaju projekt voznog reda za željeznička vozila koji predlaže željeznički prijevoznik te utvrđuju područja interoperabilne mreže na putu vožnje koji se razmatra i na kojem bi vlakovi trebali preuzeti zalihe vode (prema tom projektu voznog reda željezničkih vozila), te na kojima nema (ili nema dovoljno) uređaja za opskrbu vodom koji ispunjavaju zahtjeve ovog TSI-ja.
   Drugi korak: upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik zajedno izrađuju ekonomsku studiju koja može dovesti do izmjena voznog reda željezničkih vozila. Ove izmjene, vezane uz broj i/ili smještaj područja na kojima se vlakovi opskrbljuju vodom, smanjuju na najmanju moguću mjeru količinu novih uređaja za opskrbu vodom (sukladnih TSI-ju održavanja) koje treba izgraditi, kao i količinu već postojećih uređaja koje će trebati uskladiti s ovim TSI-jem.
   7.1.3.3.   Pokretna kolica za pražnjenje nužnika

   Prvi korak: upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik zajedno pregledavaju projekt voznog reda za željeznička vozila koji predlaže željeznički prijevoznik te utvrđuju područja interoperabilne mreže na putu vožnje koji se razmatra i na kojem bi trebala postojati mogućnost (prema tom projektu voznog reda željezničkih vozila) pražnjenja nužnika u vlakovima prema potrebi, te na kojima nema (ili nema dovoljno) stabilnih postrojenja za pražnjenje nužnika koja omogućavaju obavljanje ove aktivnosti na tim vlakovima.
   Drugi korak: upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik zajedno izrađuju ekonomsku studiju koja može dovesti do izmjena voznog reda željezničkih vozila. Ove izmjene, vezane uz broj i/ili smještaj područja na kojima će postojati mogućnost pražnjenja nužnika u vlakovima prema potrebi, smanjuju na najmanju moguću mjeru broj novih pokretnih kolica za pražnjenje nužnika (sukladnih TSI-ju održavanja) koje će trebati postaviti na tim područjima.
   7.2.   POSEBNI SLUČAJEVI: POJEDINOSTI PRIMJENE
   (Nema ih)
   7.3.   PREPORUKA
   S ciljem kontinuiranog poboljšanja kakvoće vode u vozilima za promet na velikim brzinama, preporučuje se da se uređaji iz točke 4.2.2.2.4. koriste na takav način da se u vozila puni voda kakvoće sukladno Direktivi 83/18/EZ. U tom slučaju, uređajima koji ne spadaju u stabilna postrojenja, crijevima i mlaznicama, treba rukovati pažljivo kako bi se zadržala kakvoća vode.
   PRILOG I.
   POSEBNE SITUACIJE
   Kako je navedeno u TSI-ju, zalihosti ugrađene u vlakove velikih brzina u fazi projektiranja trebaju omogućiti provođenje radova preventivnog i korektivnog održavanja uglavnom u određenim depoima za održavanje željezničkih vozila.
   Međutim, neke vrste oštećenja, čiji su primjeri navedeni niže, mogu dovesti do:

               —

               ograničenih načina vožnje željezničkih vozila i operativnih ograničenja (ograničenja brzine, isključenja vagona itd.),

               —

               ili do potrebe za korektivnim održavanjem na zadnjem stajalištu voznog puta.

         Budući da je iz financijskih razloga važno da se svako zadnje stajalište ne mora opremati posebnom opremom, te da se uz njega ne moraju vezati zalihe rezervnih dijelova koji nisu u širokoj upotrebi, te s obzirom da je teško držati osoblje obučeno za izvođenje radova na nekoliko različitih vrsta željezničkih vozila, radove korektivnog održavanja treba obavljati u skladu s jednim od sljedeće četiri situacije:

               —

               osnovni popravci koje može obaviti osoblje vlaka bez nekog posebnog poznavanja vrste željezničkog vozila,

               —

               popravci koji se obavljaju uz specijalističku podršku iz matičnog depoa telefonski,

               —

               popravci koje obavlja tim iz matičnog depoa poslan na teren,

               —

               izolacija neispravne sastavnice, a vlak se vraća u bazu izvan komercijalnog rada.

         Određeni operativni uvjeti rada u ograničenim uvjetima ili slijedom djelomičnih ili privremenih popravaka moraju se odobriti zasebno za svaki slučaj u skladu sa specifičnim svojstvima željezničkog vozila te pravilima i propisima koji uređuju vožnju vlakova u zemljama kroz koje se prolazi (potrebni su dvostrani sporazumi).
   Primjeri mogućih oštećenja:

               —

               dokaz o zaravnanim dijelovima kotača,

               —

               pregrijano ležište,

               —

               zaglavljeno ležište,

               —

               zaglavljena ulazna vrata,

               —

               kvar klimatizacijskog uređaja,

               —

               razbijeni prozori,

               —

               pantograf izvan funkcije,

               —

               nužnici izvan funkcije,

               —

               neispravna oprema za upravljanje vlakom (TVM, LZB, oznake RS 4 …),

               —

               kvar sirene ili prednjih svjetala,

               —

               oštećenje opruge ovjesa,

               —

               oštećenje okretnog postolja,

               —

               oštećenje prigušivača,

               —

               oštećenje spojki,

               —

               ispad napajanja vlaka,

               —

               kvar osvjetljenja,

               —

               …

         PRILOG II.
   OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI
   OCJENJIVANJE INTEROPERABILNIH SASTAVNIH DIJELOVA
   II.1.   Područje primjene

   Ovaj Prilog obuhvaća ocjenjivanje sukladnosti interoperabilnih sastavnih dijelova: spojeva sustava za pražnjenje nužnika, opreme za unutrašnje čišćenje vlaka (električne utičnice) i adaptera za punjenje vodom podsustava održavanja.
   II.2.   Karakteristike

   Karakteristike interoperabilnih sastavnih dijelova koje treba ocijeniti u različitim fazama projektiranja i proizvodnje označene su znakom X u tablici II.1., tablici II.2. i tablici II.3.
   Tablica II.1.
   Ocjenjivanje interoperabilnog sastavnog dijela: spojevi sustava za pražnjenje nužnika

               1

               2

               3

               4

               5

               6

               Karakteristike koje se ocjenjuju

               Ocjenjivanje u sljedećoj fazi

               Karakteristika

               Članak

               Faza projektiranja i razvoja

               Faza proizvodnje
               (serija)

               Pregled projekta

               Pregled proizvodnog procesa

               Tipsko ispitivanje

               Iskustvo u radu

               Tip i dimenzije

               5.3.1.

               X

               n.p.

               n.p.

               n.p.

               X

   Tablica II.2.
   Ocjenjivanje interoperabilnog sastavnog dijela: oprema za unutarnje čišćenje vlakova (električne utičnice)

               1

               2

               3

               4

               5

               6

               Karakteristike koje se ocjenjuju

               Ocjenjivanje u sljedećoj fazi

               Karakteristika

               Članak

               Faza projektiranja i razvoja

               Faza proizvodnje
               (serija)

               Pregled projekta

               Pregled proizvodnog procesa

               Tipsko ispitivanje

               Iskustvo u radu

               Tip i dimenzije

               5.3.3.

               X

               n.p.

               n.p.

               n.p.

               X

   Tablica II.3.
   Ocjenjivanje interoperabilnog sastavnog dijela: adapteri za punjenje vodom

               1

               2

               3

               4

               5

               6

               Karakteristike koje se ocjenjuju

               Ocjenjivanje u sljedećoj fazi

               Karakteristika

               Članak

               Faza projektiranja i razvoja

               Faza proizvodnje
               (serija)

               Pregled projekta

               Pregled proizvodnog procesa

               Tipsko ispitivanje

               Iskustvo u radu

               Tip i dimenzije

               5.3.5.

               X

               n.p.

               n.p.

               n.p.

               X

         OCJENJIVANJE PODSUSTAVA ODRŽAVANJA
   II.3.   Područje primjene

   Ovaj Prilog obuhvaća ocjenjivanje sukladnosti podsustava održavanja.
   II.4.   Karakteristike

   Karakteristike podsustava koje se trebaju ocijeniti u različitim fazama projektiranja, proizvodnje i rada označene su znakom X u tablici II.4. (za stabilna postrojenja) i tablici II.5. (za uređaje u vlaku).
   Tablica II.4.
   Ocjenjivanje podsustava održavanja (stabilna postrojenja)

               1

               2

               3

               4

               5

               Karakteristike koje se ocjenjuju

               Ocjenjivanje u sljedećoj fazi

               Karakteristika

               Članak

               Faza projektiranja i razvoja

               Faza proizvodnje

               Pregled projekta

               Izgradnja, sastavljanje, montaža

               Sastavljeni sklop prije puštanja u rad

               Provjera u punim radnim uvjetima

                  Stroj za pranje

               Visina za čišćenje

               4.2.2.2.1.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

               Brzina

               4.2.2.2.1.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

                  Pokretni sustav za pražnjenje

               Funkcije

               4.2.2.2.2.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

               Tlak

               4.2.2.2.2.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

               Kompatibilnost s nužnicima u vlaku

               4.2.2.2.2.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

                  Kolosijeci za gariranje

               Duljina i geometrijske karakteristike

               X

               n.p.

               n.p.

               X

                  Oprema za opskrbu vodom i pijeskom

               Kakvoća vode

               4.2.2.2.4.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

               Raspoloživost pijeska

               4.2.2.2.5.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

               Kakvoća pijeska

               4.2.2.2.5.

               X

               n.p.

               n.p.

               X

   Tablica II.5.
   Ocjenjivanje podsustava održavanja (uređaji u vlaku)

               1

               2

               3

               4

               Karakteristike koje se ocjenjuju

               Modul za ocjenjivanje u sljedećoj fazi

               Karakteristika

               Članak

               Faza projektiranja i razvoja

               Faza proizvodnje

               Pregled projekta

               Tipsko ispitivanje

               Kvaliteta serijske proizvodnje

                  Pražnjenje nužnika

               Tehnologija nužnika u vlaku koja omogućava trodnevno pražnjenje

               4.2.2.2.2.

               X

               n.p.

               n.p.

                  Napajanje energijom za unutrašnje čišćenje

               Snaga – napon

               4.2.2.2.3.

               X

               X

               n.p.

               Raspoloživost električnih utičnica

               4.2.2.2.3.

               X

               n.p.

               n.p.

               Raspored utičnica

               4.2.2.2.3.

               X

               n.p.

               n.p.

                  Vlakovi koji se čekaju

               Razina buke u mirovanju

               4.2.2.2.6.

               X

               X

               n.p.

               Mogućnost gariranja bez osoblja u vlaku i uz zadržavanje pomoćnog napajanja

               4.2.2.2.6.

               X

               n.p.

               n.p.

               Parkirna kočnica

               4.2.2.2.6.

               X

               n.p.

               n.p.

         PRILOG III.
   POSTUPCI OCJENJIVANJA (MODULI)

      III.1.   Modul A (Unutarnja kontrola proizvodnje)

      Ocjenjivanje sukladnosti interoperabilnih sastavnih dijelova

   1.   U ovom se modulu opisuje postupak kojim proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici, koji izvršava obveze iz točke 2., osigurava i izjavljuje da dotični interoperabilni sastavni dio ispunjava zahtjeve TSI-ja koji se na njega primjenjuju.
   2.   Proizvođač mora izraditi tehničku dokumentaciju opisanu u točki 3.
   3.   Tehnička dokumentacija mora omogućiti ocjenjivanje sukladnosti interoperabilnog sastavnog dijela sa zahtjevima ovog TSI-ja. U mjeri u kojoj je bitno za takvo ocjenjivanje, tehnička će dokumentacija obuhvaćati projektiranje, proizvodnju i način rada interoperabilnog sastavnog dijela. Ako je bitno za ocjenjivanje, tehnička dokumentacija mora sadržavati:

               —

               opći opis interoperabilnog sastavnog dijela,

               —

               idejni projekt te proizvodne nacrte i dijagrame sastavnica, podsklopova, sklopova itd.,

               —

               opise i objašnjenja potrebna za razumijevanje navedenih nacrta i dijagrama, kao i rada interoperabilnog sastavnog dijela,

               —

               popis tehničkih specifikacija (bitne specifikacije iz TSI-ja i/ili europske specifikacije s bitnim odredbama na koje upućuje ovaj TSI) koje se djelomično ili u potpunosti primjenjuju,

               —

               opis rješenja usvojenih radi ispunjavanja zahtjeva ovog TSI-ja ako se europske specifikacije na koje upućuje ovaj TSI ne primjenjuju u cijelosti,

               —

               rezultate provedenih projektnih izračuna, ispitivanja itd.,

               —

               izvješća o testiranjima.

         4.   Proizvođač mora poduzeti sve potrebne mjere kako bi se proizvodnim procesom osigurala sukladnost proizvedenog interoperabilnog sastavnog dijela s tehničkom dokumentacijom iz točke 2. kao i sa zahtjevima TSI-ja koji se na nju primjenjuju.
   5.   Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici moraju sastaviti pisanu izjavu o sukladnosti. Sadržaj ove izjave mora uključivati barem podatke navedene u Prilogu IV. Direktivi 96/48/EZ, točki 3. i njezinom članku 13. stavku 3. Izjava o sukladnosti EZ-a i prateći dokumenti moraju sadržavati datum te biti potpisani.
   Izjava mora biti sastavljena na istom jeziku kao i tehnička dokumentacija te mora sadržavati sljedeće:

               —

               uputu na Direktivu (Direktivu 96/48/EZ i druge direktive kojima može podlijegati interoperabilni sastavni dio),

               —

               naziv i adresu proizvođača ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici (navesti tvrtku i potpunu adresu, a u slučaju ovlaštenog predstavnika također navesti tvrtku proizvođača ili graditelja),

               —

               opis interoperabilnog sastavnog dijela (marka, tip itd.),

               —

               opis postupka (modula) koji je korišten kako bi se utvrdila sukladnost,

               —

               sve bitne opise s kojima je usklađen interoperabilni sastavni dio, a naročito uvjete korištenja,

               —

               uputu na ovaj TSI i na bilo koji drugi primjenjivi TSI, a po potrebi uputu na europske specifikacije,

               —

               podatke o potpisniku koji je dobio ovlaštenje angažirati proizvođača ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici.

         6.   Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora čuvati primjerak izjave o sukladnosti EZ-a s tehničkom dokumentacijom tijekom razdoblja od 10 godina nakon datuma proizvodnje zadnjeg interoperabilnog sastavnog dijela.
   Ako ni proizvođač niti njegov ovlašteni predstavnik nemaju poslovni nastan u Zajednici, obvezu čuvanja dostupne tehničke dokumentacije ima osoba koja je dotični interoperabilni sastavni dio stavila na tržište Zajednice.
   7.   Ako se uz izjavu o sukladnosti EZ-a, u TSI-ju zahtijeva i izjava o prikladnosti za uporabu EZ-a za interoperabilni sastavni dio, tu izjavu treba dodati nakon što je izda proizvođač pod uvjetima iz modula V.

      III.2.   MODUL SB (Tipsko ispitivanje EZ-a)

      Provjera podsustava održavanja EZ-a

   1.   U ovom se modulu opisuje dio postupka provjere EZ-a kojim prijavljeno tijelo provjerava i izdaje potvrdu na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici, da je tip podsustava održavanja reprezentativan za predviđenu proizvodnju

               —

               sukladan ovom TSI-ju i bilo kojem drugom TSI-ju koji se primjenjuje, čime se dokazuje da su ispunjeni temeljni zahtjevi Direktive 96/48/EZ,

               —

               sukladan drugim propisima koji proizlaze iz Ugovora.

         2.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici moraju podnijeti zahtjev za provjeru EZ-a (kroz tipsko ispitivanje) podsustava prijavljenom tijelu po vlastitom izboru.
   Zahtjev uključuje:

               —

               naziv i adresu naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika,

               —

               tehničku dokumentaciju opisanu u točki 3.

         3.   Podnositelj zahtjeva mora prijavljenom tijelu staviti na raspolaganje primjerak podsustava reprezentativan za predviđenu proizvodnju koji se u daljnjem tekstu naziva „tipom”.
   Tip može obuhvatiti nekoliko verzija podsustava pod uvjetom da razlike između tih inačica ne utječu na odredbe TSI-ja.
   Prijavljeno tijelo može zatražiti dodatne primjerke ako je to potrebno za provođenje programa ispitivanja.
   Ako to zahtijeva određeno ispitivanje ili određena metoda ispitivanja, te ako je tako navedeno u TSI-ju ili u europskim specifikacijama iz članka 10. Direktive 96/48/EZ, potrebno je dostaviti primjerak ili primjerke podsklopa ili sklopa ili primjerak podsustava pripremljenog za montažu.
   Tehnička dokumentacija mora omogućiti razumijevanje projektiranja, proizvodnje, ugradnje i rada podsustava i mora omogućiti sukladnost s odredbama Direktive 96/48/EZ i TSI-ja prema kojem se ocjenjuje. U mjeri u kojoj je bitno za to ocjenjivanje, tehnička dokumentacija mora obuhvatiti projektiranje, proizvodnju i rad podsustava.
   Ona mora sadržavati:

               —

               opći opis podsustava, cjeloviti projekt i konstrukciju,

               —

               idejni projekt i proizvodne nacrte te dijagrame sastavnica, podsklopova, sklopova itd.,

               —

               opise i objašnjenja potrebna za razumijevanje navedenih nacrta i dijagrama te rada proizvoda,

               —

               tehničke specifikacije projekta, uključujući i europske specifikacije koje su primijenjene,

               —

               potrebne pomoćne dokaze za njihovu prikladnost, posebno ako europske specifikacije iz članka 10. Direktive 96/48/EZ i bitni članci nisu primijenjeni u potpunosti,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova koje treba uključiti u podsustav,

               —

               tehničku dokumentaciju s obzirom na proizvodnju i montažu podsustava,

               —

               popis proizvođača uključenih u projektiranje, proizvodnju, sklapanje i ugradnju,

               —

               uvjete uporabe i održavanja podsustava (ograničenja u duljini vožnje ili prijeđenoj udaljenosti, ograničenja vezana uz trošenje itd.),

               —

               popis europskih specifikacija iz članka 10. Direktive 96/48/EZ ili iz tehničke specifikacije projekta,

               —

               rezultate provedenih projektnih izračuna, ispitivanja itd.,

               —

               izvješća o testiranjima.

         Ako se u TSI-ju zahtijevaju dodatne informacije za tehničku dokumentaciju, treba ih uključiti.
   Prijavljeno tijelo mora:
   4.1.   pregledati tehničku dokumentaciju,
   4.2.   ako se u TSI-ju zahtijeva pregled projekta, obaviti ispitivanje projektnih metoda, projektnih alata i projektnih rezultata kako bi ocijenilo njihovu mogućnost ispunjavanja zahtjeva sukladnosti podsustava po završetku procesa projektiranja;
   4.3.   ako se u TSI-ju zahtijevaju tipska ispitivanja, provjeriti je li primjerak (primjerci) podsustava ili sklopova ili podsklopova podsustava potrebnih za provođenje tipskih ispitivanja proizveden u skladu s tehničkom dokumentacijom te provesti ili naložiti provođenje tipskih ispitivanja u skladu s odredbama TSI-ja i dotičnih europskih specifikacija;
   4.4.   utvrditi elemente koji su projektirani u skladu s odgovarajućim odredbama TSI-ja i europskih specifikacija iz članka 10. Direktive 96/48/EZ, kao i elemente koji su projektirani bez primjene odgovarajućih odredbi tih europskih specifikacija;
   4.5.   provesti ili naložiti provođenje odgovarajućih pregleda i potrebnih ispitivanja u skladu s točkama 4.2. i 4.3. kako bi se utvrdilo jesu li zaista primjenjene odgovarajuće europske specifikacije ako su odabrane;
   4.6.   provesti ili naložiti provođenje odgovarajućih pregleda i potrebnih ispitivanja u skladu s točkama 4.2. i 4.3. kako bi se utvrdilo jesu li zaista primijenjene odgovarajuće europske specifikacije (norme) ako ih je naručitelj ili proizvođač (proizvođači) odlučio primijeniti;
   4.7.   dogovoriti s podnositeljem zahtjeva mjesto na kojem će se provesti pregledi i potrebna ispitivanja.
   5.   Ako tip ispunjava odredbe Direktive 96/48/EZ i TSI-ja, prijavljeno tijelo mora podnositelju zahtjeva izdati potvrdu o tipskom ispitivanju. Potvrda mora sadržavati naziv i adresu naručitelja i proizvođača (ili više njih), zaključke ispitivanja, uvjete valjanosti i potrebne podatke za identifikaciju odobrenog tipa.
   Rok valjanosti ne smije biti dulji od tri godine.
   Popis bitnih dijelova tehničke dokumentacije mora se priložiti potvrdi i primjerku koji zadržava prijavljeno tijelo.
   Ako je naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku s poslovnim nastanom u Zajednici odbijena potvrda o tipskom ispitivanju, prijavljeno tijelo mora to odbijanje detaljno obrazložiti.
   Mora postojati mogućnost žalbe.
   6.   Podnositelj zahtjeva mora obavijestiti prijavljeno tijelo koje posjeduje tehničku dokumentaciju vezanu uz potvrdu o tipskom ispitivanju EZ-a o bilo kakvim izmjenama na odobrenom podsustavu koje moraju dobiti dodatno odobrenje ako te promjene mogu utjecati na sukladnost sa zahtjevima Direktive 96/48/EZ i TSI-ja ili propisanim uvjetima uporabe tog podsustava. Ovo dodatno odobrenje daje se u obliku dodatka izvornoj potvrdi o tipskom ispitivanju EZ-a ili će se po povlačenju stare izdati nova potvrda.
   7.   Ako nisu provedene nikakve izmjene iz točke 6., valjanost se može produžiti na još jedno razdoblje valjanosti. Podnositelj zahtjeva podnosi zahtjev za produženjem uz pisanu potvrdu da nisu provedene takve izmjene, a prijavljeno tijelo produljuje rok valjanosti za još jedno dodatno razdoblje iz točke 5., ako ne postoje suprotne informacije. Ovaj se postupak može ponoviti.
   8.   Svako prijavljeno tijelo mora javiti drugim prijavljenim tijelima bitne informacije vezane uz potvrde o tipskom ispitivanju EZ-a koje je povuklo ili odbilo izdati.
   9.   Druga prijavljena tijela mogu na zahtjev dobiti primjerke potvrda o tipskom ispitivanju koje su izdane i/ili njihove dodatke. Prilozi potvrda moraju biti na raspolaganju drugim prijavljenim tijelima.
   10.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora uz tehničku dokumentaciju čuvati primjerke potvrda o tipskom ispitivanju s pripadajućim dodacima tijekom čitavog vijeka trajanja podsustava te ih mora poslati svim državama članicama koje to zatraže.

      III.3.   Modul SD (Osiguranje kakvoće proizvodnje)

      Provjera podsustava održavanja EZ-a

   1.   U ovom se modulu opisuje dio postupka provjere EZ-a kojim prijavljeno tijelo provjerava i izdaje potvrdu, na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici, da je podsustav održavanja za koji je prijavljeno tijelo već izdalo potvrdu o tipskom ispitivanju EZ-a

               —

               sukladan ovom TSI-ju i bilo kojem drugom TSI-ju koji se primjenjuje, čime se dokazuje da su ispunjeni temeljni zahtjevi Direktive 96/48/EZ,

               —

               sukladan drugim propisima koji proizlaze iz Ugovora te da se može pustiti u rad.

         Prijavljeno tijelo provodi postupak pod uvjetom da naručitelj i uključeni proizvođači ispunjavaju obveze iz točke 2.
   2.   Za podsustav koji je predmet postupka provjere EZ-a, naručitelj smije sklapati ugovore samo s proizvođačima, ako se na njihove aktivnosti koje doprinose projektu podsustava koji se provjerava (proizvodnja, sklapanje, ugradnja) primjenjuje odobreni sustav kakvoće proizvodnje te ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda, kako je navedeno u točki 3., te koji podliježe nadzoru kako je navedeno u točki 4.
   Izraz „proizvođač”, u smislu ovih odredbi, uključuje i poduzeća:

               —

               odgovorna za cijeli projekt podsustava (posebno uključujući odgovornost za integraciju podsustava (glavni izvoditelj)),

               —

               koja realiziraju montažu (monteri) i ugrađuju podsustav.

         Glavni izvoditelj odgovoran za čitavi projekt podsustava (posebno uključujući odgovornost za integraciju podsustava) mora u svakom slučaju primjenjivati odobreni sustav kakvoće za proizvodnju i ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda, kako je navedeno u točki 3. koji podliježe nadzoru, kako je navedeno u točki 4.
   U slučaju da je naručitelj izravno uključen u proizvodnju (uključujući sklapanje i ugradnju) ili da je sam naručitelj odgovoran za cjeloviti projekt podsustava (posebno uključujući odgovornost za integraciju podsustava), on mora u svakom slučaju primjenjivati odobreni sustav kakvoće za te aktivnosti kako je navedeno u točki 3. koji podliježe nadzoru kako je navedeno u točki 4.
   3.   Sustav kakvoće
   3.1.   Uključeni proizvođač (ili proizvođači) i naručitelj, ako je uključen, moraju podnijeti zahtjev za ocjenu svog sustava kakvoće prijavljenom tijelu po svom izboru. Zahtjev mora sadržavati:

               —

               sve bitne informacije o predviđenom podsustavu,

               —

               dokumentaciju sustava kakvoće,

               —

               tehničku dokumentaciju odobrenog tipa i primjerak potvrde o tipskom ispitivanju izdane po završetku postupka tipskog ispitivanja prema modulu SB.

         Za proizvođače koji su uključeni samo u dio projekta podsustava, treba navesti samo one informacije vezane uz taj određeni odgovarajući dio.
   3.2.   Za glavnog izvoditelja sustav kakvoće mora osigurati potpunu sukladnost podsustava s tipom kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju, te potpunu sukladnost podsustava sa zahtjevima TSI-ja. Za druge proizvođače (poddobavljače) sustav kakvoće mora osigurati sukladnost njihovog odgovarajućeg doprinosa podsustavu s tipom kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju i sa zahtjevima TSI-ja.
   Svi elementi, zahtjevi i odredbe koje usvoje podnositelji zahtjeva moraju se uredno i sustavno dokumentirati u obliku pisanih politika, postupaka i uputa. Ta dokumentacija sustava kakvoće osigurava opće razumijevanje politika i postupaka kakvoće kao što su programi, planovi, priručnici i zapisi kakvoće.
   Ona posebno mora sadržavati odgovarajući opis sljedećih elemenata za sve podnositelje zahtjeva:

               —

               ciljeve kakvoće i organizacijskog ustroja,

               —

               odgovarajuće tehnike, procese i sustavne radnje proizvodnje, upravljanja kakvoćom i osiguranja kakvoće, koje će se koristiti,

               —

               preglede, provjere i testiranja koji će se obavljati prije, za vrijeme i poslije proizvodnje, sklapanja i ugradnje, te učestalost kojom će se obavljati,

               —

               zapise kakvoće, kao što su izvješća o ispitivanju i podaci o testiranjima, podaci o kalibriranju, izvješća o kvalifikacijama dotičnog osoblja itd. i glavnog dobavljača,

               —

               odgovornosti i ovlasti uprave s obzirom na sveukupnu kakvoću podsustava, posebno uključujući upravljanje integracijom podsustava.

         Pregledi, testiranja i provjere obuhvaćaju sve sljedeće faze:

               —

               konstrukciju podsustava, uključujući posebno građevinske aktivnosti, sklapanje sastavnih dijelova, konačno podešavanje,

               —

               konačno testiranje podsustava,

               —

               te, ako je navedeno u TSI-ju, provjeru u punim radnim uvjetima.

         3.3.   Prijavljeno tijelo iz točke 3.1. mora ocijeniti sustav kakvoće kako bi utvrdilo ispunjava li on zahtjeve iz točke 3.2. Ono pretpostavlja sukladnost s tim zahtjevima s obzirom na sustave kakvoće koji primjenjuju odgovarajuću usklađenu normu. Ta norma je EN ISO 9001 – prosinac 2000., dopunjena prema potrebi kako bi uzela u obzir posebnosti podsustava na koji se primjenjuje.
   Inspekcijski pregled će biti poseban za dotični podsustav, uzimajući u obzir poseban doprinos podnositelja zahtjeva podsustavu. U grupi za inspekcijski pregled mora biti barem jedan član koji ima iskustva u ocjenjivanju dotične tehnologije podsustava. Postupak ocjenjivanja uključuje jedan posjet radionicama podnositelja zahtjeva radi ocjenjivanja.
   Odluka će biti dostavljena podnositelju zahtjeva. Obavijest mora sadržavati zaključke pregleda i obrazloženu odluku ocjenjivanja.
   3.4.   Proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, moraju se obvezati da će ispuniti obveze koje proizlaze iz sustava kakvoće kako je odobren, te da će ga održavati kako bi ostao zadovoljavajući i učinkovit.
   Oni moraju obavještavati prijavljeno tijelo koje je odobrilo sustav kakvoće o bilo kakvom planiranom ažuriranju sustava kakvoće.
   Prijavljeno je tijelo dužno ocijeniti predložene izmjene i odlučiti hoće li ažurirani sustav kakvoće i dalje udovoljavati zahtjevima iz točke 3.2. ili je potrebno ponovno ocjenjivanje.
   O svojoj odluci dužno je izvijestiti podnositelja zahtjeva. Obavijest mora sadržavati zaključke pregleda i obrazloženu odluku ocjenjivanja.
   4.   Nadzor sustava kakvoće (jednog ili više njih) za koji je odgovorno prijavljeno tijelo (ili više prijavljenih tijela)
   4.1.   Svrha nadzora je provjera ispunjavaju li proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, na odgovarajući način obveze koje proizlaze iz odobrenog sustava kakvoće.
   4.2.   Prijavljeno tijelo iz točke 3.1. mora za potrebe ispitivanja imati stalni pristup radilištima, proizvodnim radionicama, mjestima sklapanja i ugradnje, skladišnim prostorima i, kada postoje, pogonima za proizvodnju montažnih dijelova ili ispitivanje te, općenitije, svim prostorima koje smatra potrebnim za obavljanje svog zadatka, u skladu s posebnim doprinosom podnositelja zahtjeva projektu podsustava.
   4.3.   Proizvođač(i) i naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici, ako je uključen, moraju prijavljenom tijelu iz točke 3.1. poslati sve dokumente potrebne za tu svrhu (ili naložiti da se pošalju), a posebno planove provedbe i tehničke zapise vezane uz podsustav (u mjeri u kojoj su bitni za poseban doprinos podnositelja zahtjeva podsustavu), a posebno:

               —

               dokumentaciju sustava kakvoće, uključujući posebna sredstva uvedena kako bi se osiguralo da:

                           —

                           (za glavnog izvoditelja) sveukupne odgovornosti i ovlasti uprave za sukladnost ukupnog cjelovitog podsustava dostatno su i ispravno definirane,

                           —

                           sustavima kakvoće svakog proizvođača ispravno se upravlja kako bi se postigla integracija na razini podsustava,

               —

               zapise kakvoće kako ih predviđa proizvodni dio (uključujući sklapanje i ugradnju) sustava kakvoće, kao što su izvješća o ispitivanju i podaci testiranja, podaci o umjeravanju, izvješća o kvalifikacijama dotičnog osoblja itd.

         4.4.   Prijavljeno tijelo (prijavljena tijela) mora periodično provoditi inspekcijske preglede kako bi utvrdilo održavaju li proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, i primjenjuju sustav kakvoće, te im je dužno dostaviti izvješće o inspekcijskom pregledu.
   Učestalost inspekcijskih pregleda mora biti barem jednom godišnje, dok je u razdoblju u kojem se obavljaju bitne aktivnosti (proizvodnja, sklapanje ili ugradnja) za podsustav koji podliježe postupku provjere EZ-a iz točke 6. potrebno obaviti barem jedan inspekcijski pregled.
   4.5.   Povrh toga, prijavljeno tijelo (prijavljena tijela) može doći u neočekivane posjete radilištima podnositelja zahtjeva iz točke 4.2. Tijekom tih posjeta prijavljeno tijelo može provesti potpune ili djelomične inspekcijske preglede te može provesti ili naložiti provođenje ispitivanja kako bi, prema potrebi, provjerilo ispravan rad sustava kakvoće. Podnositelju zahtjeva je dužno dostaviti izvješće o ispitivanju i, ako je provelo inspekcijski pregled, izvješće o inspekcijskom pregledu te, ako je provelo testiranje, izvješće o testiranju.
   5.   Proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, moraju tijekom 10 godina nakon proizvodnje posljednjeg podsustava čuvati na raspolaganju državnim tijelima:

               —

               dokumentaciju iz druge alineje drugog podstavka točke 3.1.,

               —

               ažuriranje iz drugog podstavka točke 3.4.,

               —

               odluke i izvješća prijavljenih tijela iz zadnjeg podstavka točke 3.4., točaka 4.4. i 4.5.

         6.   Postupak provjere EZ-a
   6.1.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici moraju podnijeti zahtjev za provjeru EZ-a podsustava (kroz osiguranje kakvoće proizvodnje), uključujući koordinaciju nadzora sustava kakvoće kao u točki 6.5., prijavljenom tijelu po svom izboru. Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici moraju obavijestiti uključene proizvođače o tom izboru i o podnošenju zahtjeva.
   6.2.   Zahtjev mora omogućiti razumijevanje projektiranja, proizvodnje, sklapanja, ugradnje i rada podsustava, a isto tako mora omogućiti sukladnost sa zahtjevima Direktive 96/48/EZ i TSI-ja koji se ocjenjuje.
   Zahtjev mora sadržavati:

               —

               tehničku dokumentaciju za odobreni tip uključujući i potvrdu o tipskom ispitivanju koja je izdana po završetku postupka definiranog u modulu SB te, ako u ovu dokumentaciju nisu uključene,

                           —

                           primijenjene tehničke specifikacije projekta uključujući i europske specifikacije,

                           —

                           potrebne dodatne dokaze njihove prikladnosti, posebno ako europske specifikacije iz članka 10. Direktive 96/48/EZ nisu u potpunosti primijenjene. Dodatni dokazi moraju uključivati rezultate testiranja provedenih u odgovarajućem laboratoriju proizvođača ili provedenih u proizvođačevo ime,

               —

               tehničku dokumentaciju vezanu uz proizvodnju i sklapanje podsustava,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova koji će se uključiti u podsustav,

               —

               popis svih proizvođača uključenih u projektiranje, proizvodnju, sklapanje i ugradnju podsustava,

               —

               dokaze da su sve faze, kako je spomenuto u točki 3.2., obuhvaćene sustavima kakvoće proizvođača i/ili uključenog naručitelja te dokaze o njihovoj učinkovitosti,

               —

               navod prijavljenog tijela (prijavljenih tijela) odgovornog (odgovornih) za odobravanje i nadzor nad tim sustavima kakvoće.

         6.3.   Prijavljeno tijelo mora pregledati zahtjev te provjeriti valjanost tipskog ispitivanja i potvrde o tipskom ispitivanju.
   6.4.   Prijavljeno tijelo mora zatim ispitati jesu li sve faze podsustava kako je spomenuto u posljednjem podstavku točke 3.2. u dovoljnoj mjeri i na odgovarajući način obuhvaćene odobrenjem i nadzorom sustava kakvoće podnositelja zahtjeva.
   Ako se sukladnost podsustava s tipom kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju EZ-a, te sukladnost podsustava sa zahtjevima Direktive 96/48/EZ i TSI-ja temelji na više sustava kakvoće, ono posebno mora ispitati

               —

               jesu li odnosi i sučelja između sustava kakvoće jasno dokumentirani, i

               —

               jesu li sveukupne odgovornosti i ovlasti uprave za sukladnost sveukupnog cjelovitog podsustava za glavnog izvoditelja definirane u dovoljnoj mjeri i na odgovarajući način.

         6.5.   Prijavljeno tijelo odgovorno za provjeru EZ-a, ako ne provodi nadzor dotičnog sustava kakvoće (ili više njih) kao u točki 4., mora koordinirati aktivnosti nadzora bilo kojeg drugog prijavljenog tijela odgovornog za taj zadatak kako bi se osiguralo ispravno upravljanje sučeljima između različitih sustava kakvoće u smislu integracije podsustava. Ova koordinacija uključuje pravo prijavljenog tijela odgovornog za provjeru EZ-a

               —

               na dobivanje cjelokupne dokumentacije (o odobravanju i nadzoru) koju izdaje drugo prijavljeno tijelo (ili tijela),

               —

               na prisutnost pri inspekcijskim pregledima nadzora kao u točki 4.4.,

               —

               na pokretanje dodatnih inspekcijskih pregleda kao u točki 4.5. pod vlastitom odgovornošću, te zajedno s drugim prijavljenim tijelom (tijelima).

         6.6.   Ako podsustav ispunjava zahtjeve Direktive 96/48/EZ i TSI-ja, prijavljeno tijelo tada mora, na temelju tipskog ispitivanja i odobrenja, te nadzora sustava kakvoće, sastaviti potvrdu o provjeri EZ-a namijenjenu naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku s poslovnim nastanom u Zajednici, koji pak sastavlja izjavu o provjeri EZ-a namijenjenu nadzornom tijelu u državi članici u kojoj se podsustav nalazi i/ili radi.
   Izjava o provjeri EZ-a i prateća dokumentacija moraju sadržavati datum i potpis. Izjava mora biti napisana na istom jeziku kao i tehnička dokumentacija te mora sadržavati barem podatke iz Priloga V. Direktivi 96/48/EZ.
   6.7.   Prijavljeno tijelo je odgovorno za sastavljanje tehničke dokumentacije koja mora biti priložena izjavi o provjeri EZ-a. Tehnička dokumentacija mora sadržavati barem informacije navedene u članku 18. stavku 3. Direktive 96/48/EZ, a posebno sljedeće:

               —

               sve potrebne dokumente koji se odnose na karakteristike podsustava,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova ugrađenih u podsustav,

               —

               primjerke izjava o sukladnosti EZ-a i, gdje je moguće, izjavu o prikladnosti za uporabu EZ-a, koje navedeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju imati u skladu s člankom 13. Direktive, uz, gdje je moguće, odgovarajuće dokumente (potvrde, dokumente koji se odnose na odobravanje i nadzor sustava kakvoće) koje izdaju prijavljena tijela na temelju TSI-ja,

               —

               sve elemente koji se odnose na uvjete i ograničenja uporabe,

               —

               sve elemente koji se odnose na upute za servisiranje, stalni i rutinski nadzor, podešavanje i održavanje,

               —

               potvrdu o tipskom ispitivanju EZ-a za podsustav i pripadajuću tehničku dokumentaciju,

               —

               potvrdu o provjeri EZ-a koju je izdalo prijavljeno tijelo navedenu u točki 6.5. kojoj su pridružene odgovarajuće bilješke o izračunima i koju je to isto tijelo supotpisalo, te u kojoj stoji da je projekt usklađen s Direktivom 96/48/EZ i TSI-jem te u kojoj se navode, ako je moguće, rezerve evidentirane tijekom obavljanja aktivnosti koje nisu povučene; uz potvrdu je potrebno također priložiti izvješća o nadzoru i inspekcijskom pregledu sastavljena vezano uz provjeru, kako je spomenuto posebno u točkama 4.4. i 4.5.

         7.   Cjelokupne zapise koji se prilažu potvrdi o provjeri EZ-a treba predati naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku koji podupiru potvrdu o provjeri EZ-a koju je izdalo prijavljeno tijelo, te ih treba priložiti izjavi o provjeri EZ-a koju sastavlja naručitelj i koja je namijenjena nadzornom tijelu.
   8.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora sačuvati primjerak zapisa tijekom čitavog radnog vijeka podsustava; dužan je dostaviti ga svim državama članicama koje to zatraže.

      III.4.   Modul SF (Provjera proizvoda)

      Provjera podsustava održavanja EZ-a

   1.   Ovaj modul opisuje postupak provjere EZ-a kojim prijavljeno tijelo provjerava i potvrđuje na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici da je podsustav održavanja za koji je prijavljeno tijelo već izdalo potvrdu o tipskom ispitivanju EZ-a

               —

               sukladan ovome TSI-ju i bilo kojem drugom TSI-ju koji se primjenjuje, čime se dokazuje da su ispunjeni temeljni zahtjevi Direktive 96/48/EZ,

               —

               sukladan drugim propisima koji proizlaze iz Ugovora te da može biti pušten u rad.

         2.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora podnijeti zahtjev za provjeru (kroz provjeru proizvoda) podsustava EZ-a prijavljenom tijelu po vlastitom izboru.
   Taj zahtjev mora sadržavati:

               —

               naziv i adresu naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika,

               —

               tehničku dokumentaciju.

         3.   U okviru tog dijela postupka, naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici provjerava i potvrđuje da je dotični podsustav sukladan tipu kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju EZ-a, te da ispunjava zahtjeve Direktive 96/48/EZ i TSI-ja koji se na njih primjenjuje.
   4.   Naručitelj je dužan poduzeti sve potrebne mjere kako bi procesom proizvodnje (uključujući sklapanje i integraciju interoperabilnih sastavnih dijelova) osigurao usklađenost podsustava s tipom kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju EZ-a, te sa zahtjevima TSI-ja koji se na njih primjenjuju.
   5.   Tehnička dokumentacija mora omogućiti razumijevanje projektiranja, proizvodnje, ugradnje i rada podsustava te mora omogućiti sukladnost s tipom kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju EZ-a i zahtjevima Direktive i TSI-ja koji se ocjenjuje.
   Ona mora uključivati:

               —

               potvrdu o tipskom ispitivanju i pripadajuće dokumente i dodatke te, ako nije uključeno u dokumente koji su priloženi potvrdi o tipskom ispitivanju EZ-a,

               —

               opći opis podsustava, cjelokupnog projekta i konstrukcije,

               —

               idejni projekt i proizvodne nacrte i dijagrame sastavnica, podsklopova, sklopova itd.,

               —

               tehničku dokumentaciju vezanu uz proizvodnju i sklapanje podsustava,

               —

               primijenjene tehničke specifikacije projekta, uključujući i europske specifikacije,

               —

               potrebne pomoćne dokaze za njihovu prikladnost, posebno ako europske specifikacije nisu u potpunosti primijenjene,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova koje treba uključiti u podsustav,

               —

               popis proizvođača uključenih u projektiranje, proizvodnju, sklapanje i ugradnju podsustava,

               —

               popis europskih specifikacija. Ako se TSI-jem zahtijevaju dodatne informacije za tehničkom dokumentacijom, potrebno je i njih uključiti.

         6.   Prijavljeno tijelo mora obaviti sve odgovarajuće preglede i ispitivanja kako bi provjerilo sukladnost podsustava s tipom kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju EZ-a, te sa zahtjevima Direktive 96/48/EZ i TSI-ja pregledima i testiranjem svakog podsustava, proizvedenog kao serijski proizvod, kako je navedeno u točki 4.
   Provjera pregledom i ispitivanjem svakog podsustava (kao serijskog proizvoda).
   7.1.   Prijavljeno tijelo mora provesti testiranja, preglede i provjere kako bi osiguralo usklađenost podsustava kao serijskog proizvoda s temeljnim zahtjevima Direktive i TSI-ja. Pregledi, testiranja i provjere odnose se na sljedeće faze, kako je predviđeno u TSI-ju:

               —

               ustroj podsustava, uključujući sklapanje sastavnih dijelova i ukupna podešenja,

               —

               konačno testiranje podsustava,

               —

               te, ako je navedeno u TSI-ju, provjeru u punim radnim uvjetima.

         7.2.   Sve podsustave (kao serijske proizvode) treba zasebno pregledati i na njima se moraju provesti svi odgovarajući testovi i provjere kako je predviđeno u TSI-ju i u odgovarajućim europskim specifikacijama (ili istovrijedni testovi) kako bi se provjerila njihova sukladnost s tipom kako je opisan u potvrdi o tipskom ispitivanju i zahtjevima TSI-ja koji se na njega primjenjuju.
   8.   Prijavljeno se tijelo može dogovoriti s naručiteljem o mjestima na kojima će se provesti ti testovi te se može dogovoriti da konačno testiranje podsustava te, kadgod se zahtijeva TSI-jem, testove ili provjeru u punim radnim uvjetima obavi naručitelj pod izravnim nadzorom i u nazočnosti prijavljenog tijela.
   9.   Prijavljeno tijelo mora imati stalni pristup, radi testiranja i provjere, proizvodnim radionicama, mjestima za sklapanje i ugradnju te, gdje je to prikladno, opremi za proizvodnju i testiranje kako bi moglo obaviti svoje zadatke navedene u TSI-ju.
   10.   Ako podsustav ispunjava zahtjeve Direktive 96/48/EZ i TSI-ja, prijavljeno tijelo je dužno, na temelju testiranja, provjera i kontrole provedenih na svim serijskim proizvodima, kako je navedeno u točki 7. te kako se zahtijeva u TSI-ju i europskoj specifikaciji iz članka 10. Direktive 96/48/EZ, sastaviti potvrdu EZ-a o provjeri namijenjenu naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku s poslovnim nastanom u Zajednici, koji pak mora sastaviti izjavu EZ-a o provjeri namijenjenu nadzornom tijelu u državi članici u kojoj se podsustav nalazi i/ili u kojoj radi. Izjava o sukladnosti EZ-a i prateći dokumenti moraju sadržavati datum i potpis. Izjava mora biti napisana na istom jeziku kao i tehnička dokumentacija te mora sadržavati barem podatke iz Priloga V. Direktivi 96/48/EZ.
   11.   Prijavljeno tijelo je odgovorno za sastavljanje tehničke dokumentacije koja se mora priložiti izjavi EZ-a o provjeri. Tehnička dokumentacija mora sadržavati barem informacije navedene u članku 18. stavku 3. Direktive 96/48/EZ, a posebno sljedeće:

               —

               sve potrebne dokumente koji se odnose na karakteristike podsustava,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova ugrađenih u podsustav,

               —

               primjerke izjava EZ-a o sukladnosti i, kad je moguće, izjava EZ-a o prikladnosti za uporabu koje navedeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju imati u skladu s člankom 13. Direktive, uz, kad je moguće, odgovarajuće dokumente (potvrde, dokumente koji se odnose na odobravanje i nadzor sustava kakvoće) koje izdaju prijavljena tijela na temelju TSI-ja,

               —

               sve elemente koji se odnose na uvjete i ograničenja uporabe,

               —

               sve elemente koji se odnose na upute za servisiranje, stalni i rutinski nadzor, podešavanje i održavanje,

               —

               potvrdu EZ-a o tipskom ispitivanju i pripadajuću tehničku dokumentaciju,

               —

               potvrdu EZ-a o provjeri koju je izdalo prijavljeno tijelo navedenu u točki 10., kojoj su priloženi odgovarajući izračunski podaci i koju je supotpisalo to tijelo, u kojoj stoji da je projekt usklađen s Direktivom i TSI-jem te se navode, ako je moguće, rezerve evidentirane tijekom provođenja aktivnosti koje nisu povučene; uz potvrdu je potrebno također priložiti, ako je bitno, izvješća o ispitivanju i inspekcijskim pregledima sastavljena u vezi s provjerom.

         12.   Cjelokupne zapise koji se prilažu potvrdi EZ-a o provjeri treba predati naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku kao dodatni dokaz potvrde EZ-a o provjeri koju je izdalo prijavljeno tijelo te ih treba priložiti izjavi EZ-a o provjeri koju sastavlja naručitelj i koja je namijenjena nadzornom tijelu.
   13.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora sačuvati primjerak zapisa tijekom čitavog radnog vijeka podsustava; dužan je dostaviti ga bilo kojoj drugoj državi članici koja to zatraži.

      III.5.   Modul SG (Provjera jedinice)

      Provjera EZ-a podsustava održavanja

   1.   U ovom se modulu opisuje postupak provjere EZ-a kojim prijavljeno tijelo provjerava i izdaje potvrdu na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici, da je podsustav održavanja:

               —

               sukladan ovom TSI-ju i bilo kojem drugom TSI-ju koji se primjenjuje, čime se dokazuje da su ispunjeni temeljni zahtjevi Direktive 96/48/EZ,

               —

               sukladan drugim propisima koji proizlaze iz Ugovora te da može biti stavljen u rad.

         2.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora podnijeti zahtjev za provjeru EZ-a (provjerom jedinice) podsustava prijavljenom tijelu po vlastitom izboru.
   Taj zahtjev mora sadržavati:

               —

               naziv i adresu naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika,

               —

               tehničku dokumentaciju.

         3.   Tehnička dokumentacija mora omogućiti razumijevanje projektiranja, proizvodnje, ugradnje i rada podsustava te mora omogućiti sukladnost sa zahtjevima TSI-ja koji se ocjenjuje.
   Ona mora uključivati:

               —

               opći opis podsustava, cjelovitog projekta i konstrukcije,

               —

               idejni projekt i proizvodne nacrte i dijagrame podsklopova, strujnih krugova itd.,

               —

               tehničku dokumentaciju vezanu uz proizvodnju i sklapanje podsustava,

               —

               primijenjene tehničke specifikacije projekta, uključujući i europske specifikacije,

               —

               potrebne pomoćne dokaze njihove prikladnosti, posebno ako europske specifikacije navedene u TSI-ju i odgovarajući članci nisu u potpunosti primijenjeni,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova koje treba uključiti u podsustav,

               —

               popis proizvođača uključenih u projektiranje, proizvodnju, sklapanje i ugradnju podsustava,

               —

               popis europskih specifikacija navedenih u TSI-ju ili specifikaciju tehničkog projekta.

         Ako se TSI-jem zahtijevaju dodatne informacije o tehničkoj dokumentaciji, potrebno je i njih uključiti.
   4.   Prijavljeno tijelo mora pregledati zahtjev te provesti odgovarajuća ispitivanja i provjere kako to propisuje TSI i/ili europske specifikacije navedene u TSI-ju, kako bi osiguralo sukladnost s ključnim zahtjevima Direktive, kako je predviđeno u TSI-ju. Pregledi, testiranja i provjere odnose se na sljedeće faze, kako je predviđeno u TSI-ju:

               —

               sveukupno projektiranje,

               —

               ustroj podsustava, uključujući posebno i ako je bitno, građevinske radove, sklapanje sastavnih dijelova, sveukupna podešenja,

               —

               konačno ispitivanje podsustava,

               —

               te, ako je navedeno u TSI-ju, provjeru u punim radnim uvjetima.

         5.   Prijavljeno se tijelo može dogovoriti s naručiteljem oko mjesta na kojima će se provesti testiranje i može se dogovoriti da konačno testiranje podsustava i, kadgod se zahtijeva TSI-jem, testiranje u punim radnim uvjetima, obavi naručitelj pod izravnim nadzorom i u nazočnosti prijavljenog tijela.
   6.   Prijavljeno tijelo mora radi testiranja i provjere imati stalni pristup mjestima projektiranja, radilištima, proizvodnim radionicama, mjestima za sklapanje i ugradnju te, ako je moguće, opremi za proizvodnju i testiranje montažnih dijelova kako bi moglo obaviti svoje zadatke u skladu s TSI-jem.
   7.   Ako podsustav ispunjava zahtjeve TSI-ja, prijavljeno je tijelo dužno, na temelju testiranja, provjera i kontrole obavljenih sukladno zahtjevima TSI-ja i europskih specifikacija navedenih u TSI-ju, sastaviti potvrdu EZ-a o provjeri namijenjenu naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku s poslovnim nastanom u Zajednici, koji pak mora sastaviti izjavu EZ-a o provjeri namijenjenu nadzornom tijelu u državi članici u kojoj se podsustav nalazi i/ili u kojoj radi. Izjava o sukladnosti EZ-a i prateći dokumenti moraju sadržavati datum i potpis. Izjava mora biti sastavljena na istom jeziku kao i tehnička dokumentacija te mora sadržavati barem podatke iz Priloga V. Direktivi 96/48/EZ.
   8.   Prijavljeno je tijelo odgovorno za sastavljanje tehničke dokumentacije koja mora biti priložena izjavi EZ-a o provjeri. Tehnička dokumentacija mora sadržavati barem informacije navedene u članku 18. stavku 3. Direktive 96/48/EZ, a posebno sljedeće:

               —

               sve potrebne dokumente koji se odnose na karakteristike podsustava,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova ugrađenih u podsustav,

               —

               primjerke izjava EZ-a o sukladnosti i, ako je moguće, izjava EZ-a o prikladnosti za uporabu koje navedeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju imati u skladu s člankom 13. Direktive, uz, ako je moguće, odgovarajuće dokumente (potvrde, dokumente koji se odnose na odobravanje i nadzor sustava kakvoće) koje izdaju prijavljena tijela na temelju TSI-ja,

               —

               sve elemente koji se odnose na uvjete i ograničenja uporabe,

               —

               sve elemente koji se odnose na upute za servisiranje, stalni i rutinski nadzor, podešavanje i održavanje,

               —

               potvrdu EZ-a o provjeri koju je izdalo prijavljeno tijelo iz točke 7. kojoj su priloženi odgovarajući izračunski podaci i koju je supotpisalo to tijelo u kojoj stoji da je projekt usklađen s Direktivom i TSI-jem i koja navodi, ako je moguće, rezerve evidentirane tijekom provođenja aktivnosti koje nisu povučene; uz potvrdu je potrebno, ako je bitno, priložiti i izvješća o nadzoru i inspekcijskim pregledima sastavljena u vezi s provjerom.

         9.   Cjelovite zapise koje se prilaže potvrdi EZ-a o provjeri treba predati naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku kao potporu potvrdi EZ-a o provjeri koju je izdalo prijavljeno tijelo te ih treba priložiti izjavi EZ-a o provjeri koju sastavlja naručitelj te koja je namijenjena nadzornom tijelu.
   10.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora sačuvati primjerak tog zapisa tijekom čitavog radnog vijeka podsustava; dužan gaje dostaviti svim državama članicama koje to zatraže.

      III.6.   Modul SH2 (Potpuno osiguranje kakvoće s ispitivanjem projekta)

      Provjera EZ-a podsustava održavanja

   1.   U ovom se modulu opisuje postupak provjere EZ-a kojim prijavljeno tijelo provjerava i izdaje potvrdu na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici, da je podsustav održavanja:

               —

               sukladan ovome TSI-ju i bilo kojem drugom TSI-ju koji se primjenjuje, čime se dokazuje ispunjavanje temeljnih zahtjeva Direktive 96/48/EZ,

               —

               sukladan drugim propisima koji proizlaze iz Ugovora te da može biti stavljen u rad.

         Prijavljeno tijelo provodi postupak, uključujući pregled projekta podsustava pod uvjetom da naručitelj i proizvođači izvršavaju obveze iz točke 2.
   2.   Za podsustav koji je predmet postupka provjere EZ-a, naručitelj smije sklapati ugovore samo s onim proizvođačima čije aktivnosti koje doprinose projektu podsustava koji se provjerava (projektiranje, proizvodnja, sklapanje, ugradnja) podliježu odobrenom sustavu kakvoće za projektiranje, proizvodnju i ispitivanje gotovog proizvoda kako je navedeno u točki 3. i koji podliježe nadzoru kako je navedeno u točki 4.
   Izraz „proizvođač” obuhvaća i poduzeća:

               —

               odgovorna za potpuni projekt podsustava (posebno uključujući odgovornost za integraciju podsustava (glavni izvoditelj)),

               —

               koja pružaju usluge projektiranja ili izvode studije (npr. konzultanti),

               —

               koja provode sklapanje (monteri) i ugradnju podsustava. Za proizvođače koji provode isključivo sklapanje i ugradnju bit će dostatan sustav kakvoće za proizvodnju i ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda.

         Glavni izvoditelj odgovoran za cjelokupni projekt podsustava (posebno uključujući odgovornost za integraciju podsustava) mora u svakom slučaju primjenjivati odobreni sustav kakvoće za projektiranje, proizvodnju i ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda, kako je navedeno u točki 3. koji podliježe nadzoru kako je navedeno u točki 4.
   U slučaju da je naručitelj izravno uključen u projektiranje i/ili proizvodnju (uključujući sklapanje i ugradnju) ili da je sam naručitelj odgovoran za cjelokupan projekt podsustava (posebno uključujući odgovornost za integraciju podsustava), on mora primjenjivati odobreni sustav kakvoće za te aktivnosti kako je navedeno u točki 3. koji podliježe nadzoru kako je navedeno u točki 4.
   3.   Sustav kakvoće
   3.1.   Uključeni proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, moraju podnijeti zahtjev za ocjenu svog sustava kakvoće prijavljenom tijelu po svom izboru.
   Zahtjev mora sadržavati:

               —

               sve bitne informacije o predviđenom podsustavu,

               —

               dokumentaciju sustava kakvoće.

         Za proizvođače koji su uključeni samo u dio projekta podsustava, treba navesti samo one informacije vezane uz taj određeni odgovarajući dio.
   3.2.   Za glavnog izvoditelja, sustav kakvoće mora osigurati sveukupnu usklađenost podsustava sa zahtjevima Direktive 96/48/EZ i TSI-ja. Za ostale proizvođače (poddobavljače) sustav kakvoće mora osigurati usklađenost njihovog odgovarajućeg doprinosa podsustavu sa zahtjevima TSI-ja.
   Svi elementi, zahtjevi i odredbe koje usvoje podnositelji zahtjeva, moraju se uredno i sustavno dokumentirati u obliku pisanih pravila, postupaka i uputa. Ta dokumentacija sustava kakvoće osigurava opće razumijevanje politika i postupaka kakvoće, kao što su programi, planovi, priručnici i zapisi kakvoće.
   Ona posebno mora sadržavati odgovarajući opis sljedećih elemenata za sve podnositelje zahtjeva:

               —

               ciljevi kakvoće i organizacijski ustroj,

               —

               odgovarajuće tehnike proizvodnje, procese i sustavne radnje upravljanja kakvoćom i osiguranja kakvoće, koji će se koristiti,

               —

               preglede, provjere i testiranja koji će se obaviti prije, za vrijeme i nakon proizvodnje, sklapanja i ugradnje te učestalost kojom će se obavljati,

               —

               zapise kakvoće kao što su izvješća o nadzoru i podaci o ispitivanjima, podaci o umjeravanju, izvješća o kvalifikacijama dotičnog osoblja itd.;

         za glavnog dobavljača i poddobavljače (samo ako je bitno za njihov doprinos projektu podsustava):

               —

               tehničke specifikacije projekta, uključujući i europske specifikacije koje će se primijeniti i, ako europske specifikacije iz članka 10. Direktive 96/48/EZ neće biti u potpunosti primijenjene, sredstva kojima će se osigurati udovoljavanje zahtjevima TSI-ja koji se primjenjuje na taj podsustav,

               —

               tehnike, procese i sustavne radnje upravljanja projektiranjem i provjere projekta, koje će se koristiti pri projektiranju podsustava,

               —

               sredstva praćenja postizanja tražene kakvoće projekta i podsustava te djelotvornog rada sustava kakvoće;

         te za glavnog dobavljača:

               —

               odgovornosti i ovlasti uprave s obzirom na kakvoću sveukupnog projekta i podsustava, uključujući posebno upravljanje integracijom podsustava.

         Pregledi, testiranja i provjere obuhvaćaju sve sljedeće faze:

               —

               cjeloviti projekt,

               —

               ustroj podsustava, uključujući posebno građevinske aktivnosti, sklapanje sastavnih dijelova, konačno podešenje,

               —

               konačno testiranje podsustava,

               —

               te, ako se traži u TSI-ju, provjeru u punim radnim uvjetima.

         3.3.   Prijavljeno tijelo iz točke 3.1. mora ocijeniti sustav kakvoće kako bi utvrdilo ispunjava li zahtjeve iz točke 3.2. Ono pretpostavlja sukladnost s tim zahtjevima s obzirom na sustave kakvoće koji primjenjuju odgovarajuću usklađenu normu. Ta je norma EN ISO 9001 – prosinac 2000., dopunjena prema potrebi kako bi uzela u obzir posebnosti podsustava za koji se primjenjuje.
   Za podnositelje zahtjeva koji su uključeni samo u sklapanje i ugradnju, usklađena norma je EN ISO 9001 – prosinac 2000., dopunjena prema potrebi kako bi uzela u obzir posebnosti podsustava za koji se primjenjuje.
   Inspekcijski se pregled mora posebno prilagoditi dotičnom podsustavu, uzimajući u obzir posebni doprinos podnositelja zahtjeva podsustavu. U timu za inspekcijske preglede mora biti barem jedan član koji ima iskustva u ocjenjivanju dotične tehnologije podsustava. Postupak evaluacije uključuje jedan posjet podnositelju zahtjeva u njegovim prostorima radi inspekcijskog pregleda.
   O odluci treba obavijestiti podnositelja zahtjeva. Obavijest mora sadržavati zaključke pregleda i obrazloženu odluku ocjenjivanja.
   3.4.   Proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, moraju ispuniti obveze koje proizlaze iz sustava kakvoće kakav je odobren te ga održavati kako bi ostao zadovoljavajući i učinkovit.
   Oni su dužni prijavljeno tijelo koje je odobrilo sustav kakvoće informirati o namjeri bilo kakvog ažuriranja sustava kakvoće.
   Prijavljeno tijelo dužno je ocijeniti predložene izmjene i odlučiti hoće li ažurirani sustav kakvoće i dalje udovoljavati zahtjevima iz točke 3.2. ili je potrebno ponovno ocjenjivanje.
   O svojoj odluci dužno je izvijestiti podnositelja zahtjeva. Obavijest mora sadržavati zaključke pregleda i obrazloženu odluku ocjenjivanja.
   4.   Nadzor sustava kakvoće (jednog ili više njih) za koje je odgovorno prijavljeno tijelo (prijavljena tijela)
   4.1.   Svrha nadzora je uvjeriti se da proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, na odgovarajući način ispunjavaju obveze koje proizlaze iz odobrenog sustava kakvoće.
   4.2.   Prijavljeno tijelo iz točke 3.1. mora za potrebe nadzora imati stalni pristup mjestima projektiranja, radilištima, proizvodnim radionicama, pogonima za sklapanje i ugradnju, skladišnim prostorima te, ako je moguće, pogonima za proizvodnju montažnih dijelova ili ispitivanje te, općenitije, svim mjestima koje smatra potrebnim za obavljanje svog zadatka, u skladu s doprinosom podnositelja zahtjeva projektu podsustava.
   4.3.   Proizvođač(i) i naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici, ako je uključen, moraju prijavljenom tijelu iz točke 3.1. poslati sve dokumente potrebne za tu svrhu (ili naložiti da se pošalju) te posebno planove provedbe i tehničku dokumentaciju vezanu uz podsustav (u mjeri bitnoj za određeni doprinos podnositelja zahtjeva podsustavu), a posebno:

               —

               dokumentaciju sustava kakvoće, uključujući posebna sredstva primjene kako bi se utvrdilo da:

                           —

                           (za glavnog izvoditelja) ukupne odgovornosti i ovlasti uprave za sukladnost ukupnog i cjelovitog podsustava dostatno su i ispravno definirane,

                           —

                           sustavima kakvoće svakog proizvođača ispravno se upravlja kako bi se postigla integracija na razini podsustava,

               —

               zapise kakvoće kako ih predviđa projektni dio sustava kakvoće, kao što su rezultati analiza, izračuna, ispitivanja itd.,

               —

               zapise kakvoće kako ih predviđa proizvodni dio (uključujući sklapanje i ugradnju) sustava kakvoće, kao što su izvješća o ispitivanju i podaci o testiranjima, podaci o umjeravanju, izvješća o kvalifikacijama dotičnog osoblja itd.

         4.4.   Prijavljeno tijelo (prijavljena tijela) mora periodično provoditi inspekcijske preglede kako bi utvrdilo održavaju li proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, i primjenjuju sustav kakvoće, te im je dužno dostaviti izvješće o inspekcijskom pregledu.
   Učestalost inspekcijskih pregleda mora biti barem jednom godišnje, dok se barem jedan inspekcijski pregled treba obaviti u razdoblju u kojem se obavljaju bitne aktivnosti (projektiranje, proizvodnja, sklapanje ili ugradnja) za podsustav koji podliježe postupku provjere EZ-a iz točke 6.
   4.5.   Uz to, prijavljeno tijelo (prijavljena tijela) može provoditi neočekivane posjete radilištima podnositelja zahtjeva iz točke 4.2. Tijekom tih posjeta prijavljeno tijelo može provesti potpune ili djelomične inspekcijske preglede kako bi, prema potrebi, provjerilo funkcionira li ispravno sustav kakvoće. Podnositelju zahtjeva je dužno dostaviti izvješće o ispitivanju, te, ako je obavljen inspekcijski pregled, izvješće o inspekcijskom pregledu.
   5.   Proizvođač(i) i naručitelj, ako je uključen, moraju u razdoblju od 10 godina nakon proizvodnje posljednjeg podsustava čuvati na raspolaganju državnim tijelima:

               —

               dokumentaciju iz druge alineje drugog podstavka točke 3.1.,

               —

               ažuriranje iz drugog podstavka točke 3.4.,

               —

               odluke i izvješća prijavljenog tijela iz zadnjeg podstavka točke 3.4., točaka 4.4. i 4.5.

         6.   Postupak provjere EZ-a
   6.1.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici moraju podnijeti zahtjev za provjeru EZ-a podsustava (potpunim osiguranjem kakvoće s pregledom projekta), uključujući koordinaciju nadzora sustava kakvoće kao u točkama 4.4. i 4.5., prijavljenom tijelu po svom izboru. Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici moraju obavijestiti uključene proizvođače o tom izboru i o podnošenju zahtjeva.
   6.2.   Zahtjev mora omogućiti razumijevanje projektiranja, proizvodnje, ugradnje i rada podsustava, a isto tako mora omogućiti sukladnost sa zahtjevima TSI-ja koji se ocjenjuje.
   On mora sadržavati:

               —

               primijenjene tehničke specifikacije projekta, uključujući i europske specifikacije,

               —

               potrebne dodatne dokaze njihove prikladnosti, posebno ako europske specifikacije navedene u TSI-ju nisu u potpunosti primijenjene. Dodatni dokazi moraju uključivati rezultate testiranja koje je proveo odgovarajući proizvođačev laboratorij ili koja su provedena u njegovo ime,

               —

               tehničku dokumentaciju vezanu uz proizvodnju i sklapanje podsustava,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova koji će se uključiti u podsustav,

               —

               popis svih proizvođača uključenih u projektiranje, proizvodnju, sklapanje i ugradnju podsustava,

               —

               dokaze da su sve faze, kako je spomenuto u točki 3.2., obuhvaćene sustavima kakvoće proizvođača i/ili uključenog naručitelja te dokaze o njihovoj učinkovitosti,

               —

               navod prijavljenog tijela (prijavljenih tijela) odgovornog za odobravanje i nadzor tih sustava kakvoće.

         6.3.   Prijavljeno tijelo mora pregledati zahtjev za pregled projekta, te ako projekt ispunjava odredbe Direktive 96/48/EZ i TSI-ja koji se na njega primjenjuje, izdati podnositelju zahtjeva izvješće o pregledu projekta. To izvješće mora sadržavati zaključke pregleda projekta, uvjete njegove valjanosti, potrebne podatke za identifikaciju pregledanog projekta te, ako je bitno, opis funkcioniranja podsustava.
   6.4.   Prijavljeno tijelo mora, vezano uz ostale faze provjere EZ-a, ispitati jesu li sve faze podsustava kako je spomenuto u točki 3.2. u dovoljnoj mjeri i na odgovarajući način obuhvaćene odobrenjem i nadzorom sustava kakvoće.
   Ako se sukladnost podsustava sa zahtjevima TSI-ja temelji na više od jednog sustava kakvoće, ono posebno mora ispitati:

               —

               jesu li odnosi i sučelja između sustava kakvoće jasno dokumentirani, i

               —

               jesu li ukupne odgovornosti i ovlasti uprave za sukladnost sveukupnog cjelovitog podsustava za glavnog izvođača u dovoljnoj mjeri i na odgovarajući način definirane.

         6.5.   Prijavljeno tijelo odgovorno za provjeru EZ-a, ako ne obavlja nadzor dotičnog (ili dotičnih) sustava kakvoće kao u točki 4., mora koordinirati aktivnosti nadzora bilo kojeg drugog prijavljenog tijela odgovornog za taj zadatak, kako bi se osigurao ispravan način upravljanja sučeljima između različitih sustava kakvoće u smislu integracije podsustava. Ova koordinacija uključuje pravo prijavljenog tijela odgovornog za provjeru EZ-a:

               —

               na dobivanje cjelokupne dokumentacije (o odobravanju i nadzoru), koju izdaje drugo prijavljeno tijelo (prijavljena tijela),

               —

               na prisutnost pri inspekcijskom nadzoru iz točke 4.4.,

               —

               na pokretanje dodatnih inspekcijskih nadzora iz točke 4.5. pod vlastitom odgovornošću , te zajedno s drugim prijavljenim tijelom (tijelima).

         6.6.   Ako podsustav ispunjava zahtjeve Direktive 96/48/EZ i TSI-ja, prijavljeno tijelo tada mora, na temelju ispitivanja projekta te odobrenja i nadzora sustava kakvoće, sastaviti potvrdu EZ-a o provjeri namijenjenu naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku s poslovnim nastanom u Zajednici, koji pak sastavlja izjavu EZ-a o provjeri namijenjenu nadzornom tijelu u državi članici u kojoj se podsustav nalazi i/ili radi.
   Izjava EZ-a o provjeri i prateća dokumentacija moraju sadržavati datum i potpis. Izjava mora biti sastavljena na istom jeziku kao i tehnička dokumentacija i mora sadržavati barem podatke iz Priloga V. Direktivi 96/48/EZ.
   6.7.   Prijavljeno je tijelo odgovorno za sastavljanje tehničke dokumentacije koja mora biti priložena izjavi EZ-a o provjeri. Tehnička dokumentacija mora sadržavati barem informacije navedene u članku 18. stavku 3. Direktive 96/48/EZ, a posebno sljedeće:

               —

               sve potrebne dokumente koji se odnose na karakteristike podsustava,

               —

               popis interoperabilnih sastavnih dijelova ugrađenih u podsustav,

               —

               primjerke izjava EZ-a o sukladnosti i, ako je moguće, izjava EZ-a o prikladnosti za uporabu, koje navedeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju imati u skladu s člankom 13. Direktive, uz, kad je moguće, odgovarajuće dokumente (potvrde, dokumente koji se odnose na odobravanje i nadzor sustava kakvoće) koje izdaju prijavljena tijela na temelju TSI-ja,

               —

               sve elemente koji se odnose na uvjete i ograničenja uporabe,

               —

               sve elemente koji se odnose na upute za servisiranje, stalni i rutinski nadzor, podešenje i održavanje,

               —

               potvrdu EZ-a o provjeri prijavljenog tijela iz točke 6.6. kojoj su priloženi odgovarajući izračunski podaci i koju je supotpisalo to tijelo u kojoj stoji da je projekt usklađen s Direktivom i TSI-jem, te koja spominje, ako je moguće, rezerve evidentirane tijekom obavljanja aktivnosti koje nisu povučene; uz potvrdu je potrebno također priložiti izvješća o nadzoru i inspekcijskom pregledu sastavljena u vezi s provjerom kako je spomenuto u točkama 4.4. i 4.5.

         7.   Cjelokupne zapise koji se prilaže potvrdi EZ-a o provjeri treba predati naručitelju ili njegovom ovlaštenom predstavniku kao potporu potvrdi EZ-a o provjeri koju je izdalo prijavljeno tijelo te ih treba priložiti izjavi EZ-a o provjeri koju sastavlja naručitelj te koja je namijenjena nadzornom tijelu.
   8.   Naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mora sačuvati primjerak tog zapisa tijekom čitavog radnog vijeka podsustava; dužan ju je dostaviti bilo kojoj drugoj državi članici koja to zatraži.
   PRILOG IV.
   PRIKLJUČCI SUSTAVA ZA PRAŽNJENJE NUŽNIKA

         PRILOG V.
   ULAZNI PRIKLJUČCI ZA SPREMNIKE VODE