title: 2014/306/EU: Odluka Vijeća od 13. svibnja 2014. o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela

text:
               29.5.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 160/4

         ODLUKA VIJEĆA
   od 13. svibnja 2014.
   o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela

      (2014/306/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 5. listopada 2006. odobrilo Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Sejšela (1) („Sporazum”) Uredbom (EZ) br. 1562/2006 (2).

               (2)

               Ribolovne mogućnosti i financijski doprinos predviđeni Sporazumom bili su utvrđeni u protokolu (3). Najnoviji protokol istječe 17. siječnja 2014.

               (3)

               Unija je u pregovorima s Republikom Sejšelima dogovorila novi protokol o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom („novi Protokol”).

               (4)

               U skladu s Odlukom Vijeća 2014/5/EU (4), novi Protokol je potpisan i privremeno se primjenjuje od 18. siječnja 2014.

               (5)

               Sporazumom je uspostavljen Zajednički odbor odgovoran za praćenje provedbe Sporazuma. Nadalje, u skladu s Protokolom, Zajednički odbor može odobriti određene izmjene Protokola. Kako bi se olakšalo odobravanje takvih izmjena, prikladno je ovlastiti Komisiju, podložno posebnim uvjetima, za njihovo odobravanje na temelju pojednostavljenog postupka.

               (6)

               U interesu je Unije provesti Sporazum putem Protokola kojim se utvrđuju ribolovne mogućnosti i financijski doprinos te kojim se određuju uvjeti za promicanje odgovornog ribolova i održivog ribarstva u vodama Sejšela.

               (7)

               Trebalo bi odobriti novi Protokol,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U ime Unije odobrava se Protokol o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela („Protokol”) (5).
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 16. Protokola.
   Članak 3.
   Podložno odredbama i uvjetima navedenima u Prilogu, Komisija je ovlaštena odobriti, u ime Unije, izmjene Protokola u okviru Zajedničkog odbora.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije
       (6).

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. VENIZELOS

      (1)  SL L 290, 20.10.2006., str. 2.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1562/2006 od 5. listopada 2006. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Sejšela (SL L 290, 20.10.2006., str. 1.).

      (3)  SL L 345, 30.12.2010., str. 3.

      (4)  Odluka Vijeća 2014/5/EU od 16. prosinca 2013. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela (SL L 4, 9.1.2014., str. 1.).

      (5)  Protokol je objavljen u SL L 4, 9.1.2014., str. 3. zajedno s odlukom o njegovu potpisivanju.

      (6)  Datum stupanja Protokola na snagu objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.

      PRILOG
      Opseg ovlaštenja i postupak za utvrđivanje stajališta Unije u okviru Zajedničkog odbora

                  (1)

                  Komisija je ovlaštena pregovarati s Republikom Sejšelima i, prema potrebi te podložno poštovanju stavka 3. ovog Priloga, odobriti izmjene Protokola u odnosu na sljedeća pitanja:

                              (a)

                              preispitivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola;

                              (b)

                              modalitete sektorske potpore u skladu s člankom 3. Protokola;

                              (c)

                              pregled tehničkih pravila o sustavu za praćenje plovila (VMS) u skladu s točkom 9. Dodatka 8. Protokolu te sličnih tehničkih odredaba u skladu s člankom 5. stavkom 3. Protokola.

                  (2)

                  U okviru Zajedničkog odbora uspostavljenog na temelju Sporazuma Unija:

                              (a)

                              djeluje u skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke ribarstvene politike;

                              (b)

                              poštuje zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike;

                              (c)

                              promiče stajališta usklađena s mjerodavnim pravilima koja su donijele regionalne organizacije za upravljanje u ribarstvu.

                  (3)

                  Kada se treba donijeti odluka o izmjeni Protokola iz stavka 1. na sastanku Zajedničkog odbora, poduzimaju se mjere potrebne kako bi se osiguralo da stajalište koje se treba izraziti u ime Unije uzima u obzir najnovije statističke, biološke i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji.
                  U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima, pravovremeno prije relevantnog sastanka Zajedničkog odbora, šalju na razmatranje i odobrenje pripremni dokument koji sadrži pojedinosti o predviđenom stajalištu Unije.
                  U odnosu na pitanja iz stavka 1. točke (a), za odobravanje predviđenog stajališta Unije od strane Vijeća zahtijeva se kvalificirana većina glasova. U drugim slučajevima stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se usuglašenim, osim ako se tome protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od dvadeset dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju takvog protivljenja, pitanje se upućuje Vijeću.
                  Ako tijekom daljnjih sastanaka, uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići dogovor kako bi stajalište Unije uzelo u obzir nove elemente, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.
                  Komisija je pozvana poduzeti sve pravovremene mjere potrebne u smislu daljnjeg postupanja u vezi s odlukom Zajedničkog odbora, uključujući, prema potrebi, objavu relevantne odluke u Službenom listu Europske unije i podnošenje svih prijedloga potrebnih za provedbu te odluke.


title: Odluka Europskog odbora za sistemske rizike od 11. prosinca 2015. o procjeni značajnosti trećih zemalja za bankarski sustav Unije u odnosu na priznavanje i određivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja (ESRB/2015/3)

text:
               12.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 97/23

         ODLUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   od 11. prosinca 2015.
   o procjeni značajnosti trećih zemalja za bankarski sustav Unije u odnosu na priznavanje i određivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja
   (ESRB/2015/3)
   (2016/C 97/11)
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (a) i (b) i članak 15.,
   uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (2), a posebno njezin članak 138.,
   uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), a posebno njezine priloge I. i II.,
   uzimajući u obzir Odluku ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 21. srpnja 2015. o dostavljanju i prikupljanju informacija za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije i o stavljanju izvan snage Odluke ESRB/2011/6 (4),
   budući da:

               (1)

               Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) odgovoran je za provođenje makrobonitetnog nadzora kako bi pridonio sprječavanju ili ublažavanju sistemskih rizika unutar Unije.

               (2)

               Radi ispunjavanja svojih obveza, ESRB treba procijeniti makrobonitetne rizike koji proizlaze iz promjena unutar Unije i trećih zemalja. Takvi rizici mogu proizaći iz prekograničnih izloženosti bankarskog sustava Unije prema trećim zemljama, a koje mogu služiti kao prijenosnici zaraze. Posebice, prekomjerni kreditni rast u pojedinoj trećoj zemlji mogao bi, ako se ne bude rješavao putem makrobonitetnih politika te zemlje, dovesti do velikih gubitaka za bankarski sustav unutar Unije i u konačnici predstavljati prijetnju financijskog stabilnosti unutar Unije.

               (3)

               Članak 138. Direktive 2013/36/EU dodjeljuje ESRB-u posebna ovlaštenja za postupanje s rizicima koji proizlaze iz prekomjernog rasta kredita u trećim zemljama. Posebice, kada se smatra da su radnje poduzete od strane tijela u trećoj zemlji nedovoljne, ESRB može djelovati u cilju zaštite bankarskog sektora Unije od rizika koji proizlaze iz prekomjernog rasta kredita u trećim zemljama. Posebno, ESRB može, putem preporuke, davati smjernice imenovanim tijelima unutar Unije o odgovarajućoj stopi protucikličkog zaštitnog sloja za izloženosti prema trećim zemljama.

               (4)

               Kako bi se izvršilo ovo ovlaštenje, potrebno je utvrditi treće zemlje prema kojima bankarski sustav Unije ima značajne izloženosti (dalje u tekstu: „značajne treće zemlje”). Utjecaj koji prekomjerni rast kredita u određenoj trećoj zemlji može imati na bankarski sustav Unije ovisi o veličini i prirodi izloženosti banaka koje maju glavne urede u Uniji, prema toj trećoj zemlji. Budući da ESRB nema mogućnosti pratiti promjene u svim trećim zemljama diljem svijeta, smatra da može na najbolji način izvršiti svoja ovlaštenja na temelju članka 138. Direktive 2013/36/EU praćenjem samo onih zemalja prema kojima su izloženosti bankarskog sustava Unije značajni u odnosu na prekomjerni rast kredita.

               (5)

               Kako bi se utvrdile značajne treće zemlje, ESRB namjerava koristiti nadzorne podatke koje je prikupilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) u skladu s Odlukom EBA/DC/2015/130 Europskog nadzornog tijela za bankarstvo od 23. rujna 2015. (5). Odluka EBA/DC/2015/130 daje iscrpne informacije o izloženostima u knjizi pozicija uzorka od 191 najvećih banaka u Uniji globalno prema svim trećim zemljama. Iako podaci ne uključuju izloženosti u knjizi trgovanja i ne pokrivaju sve banke u Uniji, ESRB smatra da su podaci prikladni za potrebe utvrđivanja značajnih trećih zemalja. Usmjeravanje na izloženosti u knjizi pozicija smatra se prikladnim jer one predstavljaju većinu izloženosti. Osim toga, sporazumi o netiranju i upotrebi, između ostaloga, izvedenica i kratkih pozicija otežavaju raspoređivanje izloženosti u knjizi trgovanja na određenu treću zemlju. Usmjeravanje na uzorak najvećih banaka smatra se prikladnim jer te banke u pravilu imaju najveći opseg prekograničnih aktivnosti, te se stoga smatraju bankama koje bi mogle biti najviše pogođene ako se prekomjerni rast kredita u značajnoj trećoj zemlji ne bi rješavao. U 2014. 191 banaka iz uzorka predstavljale su oko 92 % ukupne imovine bankarskog sustava Unije. Budući da ESRB-u nisu potrebni podaci o izloženostima za pojedine banke za potrebe utvrđivanja značajnih trećih zemalja, namjerava od EBA-e zatražiti podatke prikupljene u skladu s Odlukom EBA/DC/2015/130 agregirane na razini zemlje. Takvi zahtjevi za dostavu podataka uređuju se Odlukom ESRB/2015/2.

               (6)

               ESRB će utvrditi značajne treće zemlje na temelju triju mjerila izloženosti: rizikom ponderirane imovine, originalne izloženosti i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza u odnosu na treće zemlje. Glavna svrha upotrebe nekolicine mjerila jest da se prikaže sveobuhvatan pregled prirode izloženosti prema trećim zemljama. Usmjeravanje samo na rizikom ponderiranu imovinu, može dovesti do situacije u kojoj se na značajne izloženosti s malim ponderom rizika ne bi posvetilo dovoljno pozornosti. Originalna izloženost to nadoknađuje obuhvaćanjem veličine izloženosti prije primjenjivanja pondera rizika. Konačno, svrha izloženosti u statusu neispunjavanja obveza ima za cilj bilježenje izloženosti koji predstavljaju veći kreditni rizik bankama.

               (7)

               ESRB obično utvrđuje određenu treću zemlju kao značajnu kada su izloženosti bankarskog sustava Unije prema toj trećoj zemlji najmanje 1 % za najmanje jedno od gore navedenih triju mjerila. U usporedbi s nefinancijskim društvima, razine vlasničkog kapitala banaka u pravilu su niže u odnosu na njihovu imovinu. To znači da, čak i za izloženosti koje se čine manjima, kada se usporede s veličinom bilance banke, gubici mogu doseći razine koje ugrožavaju solventnost banaka i/ili uzrokuju sumnju javnosti u njihovu solventnost. Ova bi tvrdnja zahtijevala određivanje niskog praga, budući da bi nepovoljna kretanja u određenoj trećoj zemlji mogla značajno utjecati na kapitalnu poziciju banaka. Istodobno, prag koji se koristi za utvrđivanje značajnih trećih zemalja, ne bi trebao uzeti u obzir treće zemlje u odnosu na koje je izložena samo jedna država članica, osim ako su takve izloženosti dovoljno velike da bi predstavljale rizik Unije, neovisno o dotičnoj državi članici. Kako bi se smanjile ove pojave, potrebno je postaviti visoki prag koji osigurava da su obuhvaćene samo najveće izloženosti u državama članicama. ESRB smatra da prag od 1 % ukupnih izloženosti postiže pravilnu ravnotežu između dvaju gore navedenih poželjnih ishoda.

               (8)

               ESRB će sastaviti popis značajnih trećih zemalja i jednom godišnje ažurirati taj popis na temelju kriterija koji uređuju dodatke popisu i brisanja s tog popisa. Izloženosti banaka razvijaju se tijekom vremena, prikazujući cikličke i strukturne promjene u gospodarskoj i financijskoj integraciji diljem svijeta. Postupak utvrđivanja značajnih trećih zemalja mora prikazivati ovaj razvoj. U tu svrhu, utvrđeni su kriteriji koji uređuju dodatke popisu i brisanja s popisa značajnih trećih zemalja. Osmišljeni su kao: (a) konzervativni - jednostavnije je za treću zemlju da bude dodana na popis nego da ju se briše s popisa; i (b) transparentni - kriteriji za dodavanje na popis i brisanje s popisa utemeljeni su na jednostavnim pravilima. Pored toga, ESRB može iskoristiti svoje diskrecijsko pravo kada utvrđuje je li treća zemlja značajna za bankarski sektor Unije. Takvo diskrecijsko pravo će se najvjerojatnije iskoristiti u slučajevima kada je treća zemlja na granici ispunjavanja kriterija značajnosti.

               (9)

               Od Općeg vijeća će se zahtijevati da odobri svaku reviziju popisa značajnih trećih zemalja putem pisanog postupka. Ako bude podnesen prigovor, Upravno vijeće će glasovati. Tajništvo ESRB-a će jednom godišnje pripremiti nacrt popisa značajnih trećih zemalja primjenom kriterija za dodavanje i brisanje. Savjetodavni tehnički odbor moći će iskoristiti svoje diskrecijsko pravo i izmijeniti nacrt prije dostavljanja Općem vijeću.

               (10)

               Tajništvo ESRB-a pratit će značajne treće zemlje utvrđene u skladu s ovom odlukom. Druge države unutar Unije mogle bi pratiti druge treće zemlje, ovisno o njihovoj značajnosti za domaći bankarski sustav određene države članice. Stručno znanje stečeno od prikaza rizika i od ranijeg rada na protucikličkom zaštitnom sloju kapitala upotrijebit će se radi utvrđivanja onih pokazatelja koji su bitniji u smislu ranog utvrđivanja prekomjernog rasta kredita.

               (11)

               ESRB je prvobitno utvrdio da je značajno šest trećih zemalja na temelju nadzornih podataka s referentnim datumom 30. lipnja 2014. Treće zemlje koje su prvobitno utvrđene kao značajne su Savezna Republika Brazil, Posebno upravno područje Narodne Republike Kine Hong Kong, Narodna Republika Kina, Republika Turska, Ruska Federacija i Sjedinjenje Američke Države. Izmjene ovog popisa značajnih trećih zemalja trebao bi se objaviti na mrežnoj stranici ESRB-a.

               (12)

               Prva revizija popisa značajnih trećih zemalja, kako ih je utvrdio ESRB, obavit će se u drugom tromjesečju 2017., upotrebom nadzornih podataka s referentnim datumom 31. prosinca 2016. Zbog toga je potrebno imati dovoljno podataka za primjenu kriterija za dodavanje. Budući da neće biti dovoljno podataka za primjenu kriterija brisanja, prva revizija će uzeti u obzir samo moguća dodavanja na popis značajnih trećih zemalja.

               (13)

               Naknadne revizije popisa značajnih trećih zemalja obavit će se upotrebom nadzornih podataka s referentnim datumom 31. prosinca svake odgovarajuće kalendarske godine. Čim bude dostupno dovoljno podataka za primjenu kriterija za brisanje, naknadne revizije će također uzeti u obzir moguća brisanja s popisa značajnih trećih zemalja,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU
   Članak 1.
   Područje primjene
   Odluka utvrđuje postupke ESRB-a za procjenu značajnosti trećih zemalja za bankarski sektor Unije u odnosu na priznavanje i utvrđivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja u skladu s Direktivom 2013/36/EU.
   Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „stopa protucikličkog zaštitnog sloja” ima značenje jednako onom iz članka 128. stavka 7. Direktive 2013/36/EU;

               (b)

               „izloženost” ima značenje jednako onom iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6);

               (c)

               „praćenje/praćenje od strane Tajništva ESRB-a” znači upravljanje, održavanje i redovito ažuriranje skupa pokazatelja i kvantitativnih alata od strane Tajništva ESRB-a kako bi se ukazalo na potencijalni prekomjerni rast kredita u značajnim trećim zemljama;

               (d)

               „treća zemlja” ima isto značenje kako je utvrđeno u točki 1(g) odjeljka 2. Preporuke ESRB/2015/1.

         Članak 3.
   Prikupljanje podataka
   1.   Za potrebe procjenjivanja koje su treće zemlje značajne za bankarski sektor Unije, a u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1092/2010, Tajništvo ESRB-a će od EBA-e zatražiti agregirane nadzorne podatke, kao što je određeno u Prilogu I. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014, koje EBA prikuplja u skladu s Odlukom EBA/DC/2015/130.
   2.   Prilikom procjenjivanja je li treća zemlja značajna za bankarski sektor Unije, uzet će se u obzir sljedeća mjerila:

               (a)

               iznosi izloženosti ponderirani rizikom;

               (b)

               originalne izloženosti;

               (c)

               izloženosti u statusu neispunjavanja obveza.

         3.   Posebice, ESRB na tromjesečnoj osnovi prikuplja sljedeće točke podataka u sklopu nadzornih podataka navedenih u stavku 1., za svaku odgovarajuću treću zemlju:

               (a)

               Obrazac C 09.01: presjek redaka 070, 080, 090, 100, 110, 120, 130, 140, 150, 160 i stupci 010, 020 i 080; i

               (b)

               Obrazac C 09.02: presjek redaka 030, 060 i 140 i stupci 010, 030 i 110.

         4.   Tajništvo ESRB-a stupa surađuje s EBA-om u pogledu dostave točaka podataka navedenih u stavku 3, i u odnosu na moguće buduće izmjene obrazaca za izvješćivanje.
   Članak 4.
   Procjena značajnosti
   1.   Treća zemlja but će utvrđena kao značajna za bankarski sektor Unije i dodana na popis značajnih trećih zemalja pod sljedećim okolnostima:

               (a)

               aritmetička sredina izloženosti prema trećoj zemlji tijekom osam tromjesečja koja prethode referentnom datumu bila je najmanje 1 % za najmanje jedno od mjerila navedenih u članku 3. stavku 2.; i

               (b)

               izloženosti u oba dva tromjesečja koja prethode referentnom datumu bile su najmanje 1 % za najmanje jedno od mjerila navedenih u članku 3. stavku 2.

         2.   Zemlja se briše s popisa značajnih trećih zemalja:

               (a)

               kada je aritmetička sredina izloženosti prema toj zemlji tijekom dvanaest tromjesečja koja prethode referentnom datumu bila manja od 1 % za sva mjerila navedena u članku 3. stavku 2.; i

               (b)

               izloženosti u oba dva tromjesečja koja prethode referentnom datumu bile su manje 1 % za sva mjerila navedena u članku 3. stavku 2.

         3.   Tajništvo ESRB-a pratiti će treću zemlju koja je utvrđena kao značajna za bankarski sektor Unije na temelju kriterija utvrđenih u stavku 1.
   4.   Tajništvo ESRB-a obvezno je jednom godišnje preispitati popis značajnih trećih zemalja i dostaviti prijedlog savjetodavnom tehničkom odboru. Prijedlog mora biti utemeljen na nadzornim podacima prikupljenim za 12 tromjesečja koja prethode 31. prosinca odgovarajuće kalendarske godine. Prijedlog se mora dostaviti savjetodavnom tehničkom odboru do 30. lipnja odgovarajuće godine. Savjetodavni tehnički odbor može iskoristiti svoje diskrecijsko pravo i izmijeniti prijedlog prije nego što ga dostavi Općem vijeću na odobrenje, posebno u onim slučajevima kada je ESRB izdao preporuku u skladu s člankom 138. Direktive 2013/36/EU te je potrebno treću zemlju na koju se ta preporuka odnosi brisati s popisa značajnih trećih zemalja.
   5.   Opće vijeće će donijeti odluku o izmjenama popisa značajnih trećih zemalja na temelju prijedloga savjetodavnog tehničkog odbora. Sve izmjene popisa značajnih trećih zemalja objavit će se na mrežnoj stranici ESRB-a.
   Članak 5.
   Prijelazne odredbe
   1.   Početni popis značajnih trećih zemalja, sastavljen na temelju referentnih podataka za drugo tromjesečje 2014., obuhvaća Saveznu Republiku Brazil, Posebno upravno područje Narodne Republike Kine Hong Kong, Narodnu Republiku Kinu, Republiku Tursku, Rusku Federaciju i Sjedinjenje Američke Države.
   2.   U reviziji popisa značajnih trećih zemalja iz 2017., korištenjem nadzornih podataka s referentnim datumom 31. prosinca 2016., neće se upotrebljavati kriteriji navedeni u članku 4. stavku 2. za brisanje zemalja s popisa.
   Članak 6.
   Stupanje na snagu
   Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2016.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 11. prosinca 2015.

            Predsjednik ESRB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (2)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

      (3)  SL L 191, 28.6.2014., str. 1.

      (4)  SL C 394, 27.11.2015., str. 4.

      (5)  Odluka EBA/DC/2015/130 Europskog nadzornog tijela za bankarstvo od 23. rujna 2015. o dostavljanju izvješća EBA-i od strane nadležnih tijela, objavljena na mrežnoj stranici EBA-e: www.eba.europa.eu

      (6)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).


title: 2014/319/EU: Odluka Vijeća od 12. svibnja 2014. o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Gruzije o općim načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije

text:
               4.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 165/16

         ODLUKA VIJEĆA
   od 12. svibnja 2014.
   o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Gruzije o općim načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije

      (2014/319/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 212., u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
   budući da:

               (1)

               Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Gruzije o općim načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije („Protokol”) potpisan je u ime Unije 12. prosinca 2013.

               (2)

               Cilj je Protokola utvrditi financijska i tehnička pravila koja Gruziji omogućuju sudjelovanje u određenim programima Unije. Horizontalni okvir uspostavljen Protokolom predstavlja mjeru gospodarske, financijske i tehničke suradnje koja omogućuje pristup pomoći, osobito financijskoj pomoći, koju će Unija pružiti u skladu s programima Unije. Taj se okvir primjenjuje samo na one programe Unije za koje je u relevantnim osnivačkim pravnim aktima predviđena mogućnost sudjelovanja Gruzije. Sklapanje Protokola stoga ne podrazumijeva izvršavanje ovlasti na temelju raznih sektorskih politika koje se programima ostvaruju, a koje se izvršavaju pri uspostavi programâ.

               (3)

               Protokol bi trebalo odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Gruzije o općim načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije („Protokol”) odobrava se u ime Unije (1).
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 10. Protokola (2).
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         C. ASHTON

      (1)  Protokol je objavljen u SL L 8, 11.1.2014., str. 3., zajedno s odlukom o potpisivanju.

      (2)  Datum stupanja Protokola na snagu objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća 2012/152/ZVSP od 15. ožujka 2012. o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana

text:
               18/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               244

         32012D0152

               L 077/18

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.03.2012.

      ODLUKA VIJEĆA 2012/152/ZVSP
   od 15. ožujka 2012.
   o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 26. srpnja 2010. donijelo Odluku 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana (1).

               (2)

               Vijeće je 23. siječnja 2012. donijelo Odluku 2012/35/ZVSP o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP (2) kao odgovor na svoju ozbiljnu i duboku zabrinutost o prirodi iranskog nuklearnog programa.

               (3)

               U tom kontekstu, primjenu ciljanih financijskih mjera od strane pružatelja specijaliziranih financijskih komunikacijskih usluga bi trebalo, u skladu s Odlukom 2010/413/ZVSP, dalje razvijati.

               (4)

               Odluku 2010/413/ZVSP bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Članku 20. Odluke 2010/413/ZVSP dodaje se sljedeći stavak:

      „12.   Ne dovodeći u pitanje izuzeća predviđena ovim člankom, zabranjeno je pružati specijalizirane financijske komunikacijske usluge koje se upotrebljavaju za razmjenu financijskih podataka, osobama ili subjektima iz stavka 1.”

   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na datum donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. ožujka 2012.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         N. WAMMEN

      (1)  SL L 195, 27.7.2010., str. 39.

      (2)  SL L 19, 24.1.2012., str. 22.


title: 94/1/EZUČ, EZ: Odluka Vijeća i Komisije od 13. prosinca 1993. o sklapanju Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru između Europskih zajednica, njihovih država članica i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kneževine Lihtenštajna, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije

text:
               11/Sv. 106

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31994D0001

               L 001/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA I KOMISIJE
   od 13. prosinca 1993.
   o sklapanju Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru između Europskih zajednica, njihovih država članica i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kneževine Lihtenštajna, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije
   (94/1/EZUČ, EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za ugljeni čelik,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 238. u vezi s člankom 228. stavkom 3., drugim podstavkom,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da bi trebalo odobriti Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru između Europskih zajednica, njihovih država članica i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kneževine Lihtenštajna, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije, potpisan u Oportu 2. svibnja 1992.,
   ODLUČILI SU:
   Članak 1.
   Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru između Europskih zajednica, njihovih država članica i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kneževine Lihtenštajna, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije, njegovi protokoli i prilozi, kao i izjave, prihvaćeni zapisnik i razmjene pisama priloženi Završnom aktu odobravaju se u ime Europske zajednice i Europske zajednice za ugljen i čelik.
   Tekstovi akata navedenih u prvom stavku priloženi su ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Akt o odobrenju predviđen u članku 129. Sporazuma polažu predsjednik Vijeća u ime Europske zajednice i predsjednik Komisije u ime Europske zajednice za ugljen i čelik (2).

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 1993.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Ph. MAYSTADT

            Za Komisiju

            Predsjednik

         J. DELORS

      (1)  SL C 305, 23.11.1992., str. 66.

      (2)  SL L 1, 3.1.1994., str. 1.


title: Odluka nadzornog tijela EFTA-e br. 28/13/COL od 30. siječnja 2013. o 88. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora uvođenjem novog poglavlja o osiguranju kratkoročnih izvoznih kredita

text:
               19.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 343/54

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e
   br. 28/13/COL
   od 30. siječnja 2013.
   o 88. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora uvođenjem novog poglavlja o osiguranju kratkoročnih izvoznih kredita

   Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.


title: Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 441/12/COL od 29. studenoga 2012.

text:
               11.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 190/92

      ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-E BR. 441/12/COL OD29. STUDENOGA 2012.

   Odluka i Sporazum bit će objavljeni u Posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolje potrebne uvjete.


title: 88/662/EEZ: Odluka Vijeća od 21. prosinca 1988. o privremenoj primjeni Međunarodnog sporazuma o prirodnom kaučuku iz 1987.

text:
               11/Sv. 126

               HR

               Službeni list Europske unije

               34

         31988D0662

               L 382/39

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 21. prosinca 1988.
   o privremenoj primjeni Međunarodnog sporazuma o prirodnom kaučuku iz 1987.
   (88/662/EEZ)
   VIJEĆE EKONOMSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a naročito njegove članke 113. i 116.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da je Međunarodni sporazum o prirodnom kaučuku iz 1979. prestao važiti;
   budući da su, sukladno Odluci 88/107/EEZ (1), Zajednica i njezine države članice 18. prosinca 1987. potpisale Međunarodni sporazum o prirodnom kaučuku iz 1987., dalje u tekstu nazivan „Sporazumom iz 1987.”;
   budući da je poželjno osigurati da Sporazum iz 1987. po načelu privremenosti stupi na snagu ne kasnije od 1. siječnja 1989.;budući da je u tu svrhu nužno da Zajednica i njezine države članice, u skladu s potrebnim unutrašnjim postupcima i nakon što su oni jednom dovršeni, Glavnog tajnika Organizacije ujedinjenih naroda obavijeste o svojoj nakani da primjenjuju Sporazum iz 1987. po načelu privremenosti,
   ODLUČILO JE
   Članak 1.
   Nakon što dovrše potrebne unutrašnje postupke, Zajednica i njezine države članice obavješćuju Glavnog tajnika Organizacije ujedinjenih naroda o svojoj nakani da privremeno primjenjuju Međunarodni sporazum o prirodnom kaučuku, a u skladu s člankom 59. stavkom 1. i člankom 60. stavkom 2.
   Članak 2.
   Ovim se ovlašćuje predsjednik Vijeća da odredi osobu koja polaže notifikaciju o privremenoj primjeni Sporazuma iz 1987. u ime Zajednice.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 1988.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         V. PAPANDREOU

      (1)  SL L 58, 3.3.1988., str. 18.


title: 2007/409/EZ: Odluka Vijeća od 11. lipnja 2007. o izmjeni Odluke 2004/585/EZ o osnivanju Regionalnih savjetodavnih vijeća u okviru zajedničke ribarstvene politike

text:
               04/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               103

         32007D0409

               L 155/68

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               11.06.2007.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 11. lipnja 2007.
   o izmjeni Odluke 2004/585/EZ o osnivanju Regionalnih savjetodavnih vijeća u okviru zajedničke ribarstvene politike
   (2007/409/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Vijeća (EZ) br. 2371/2002 od 20. prosinca 2002. o očuvanju i održivom iskorištavanju ribolovnih resursa u okviru zajedničke ribarstvene politike (1), a naročito njezinim člancima 31. i 32., predviđeni su novi oblici sudjelovanja interesnih skupina u zajedničkoj ribarstvenoj politici kroz osnivanje Regionalnih savjetodavnih vijeća.

               (2)

               Odluka 2004/585/EZ (2) određuje zajednički okvir u skladu s kojim mora djelovati svako Regionalno savjetodavno vijeće.

               (3)

               Članak 9. Odluke 2004/585/EZ predviđa financijsku potporu Zajednice koja se dodjeljuje Regionalnim savjetodavnim vijećima kako bi se osiguralo njihovo učinkovito djelovanje i pokrili troškovi usmenog i pismenog prevođenja.

               (4)

               Regionalna savjetodavna vijeća pružaju Komisiji i državama članicama savjete o zajedničkoj ribarstvenoj politici i osiguravaju učinkovito sudjelovanje interesnih skupina, što je jedan od bitnih stupova reformirane zajedničke ribarstvene politike i preduvjet za dobro upravljanje.

               (5)

               Regionalna savjetodavna vijeća treba stoga smatrati tijelima koja rade na ostvarenju cilja od zajedničkog europskog interesa u smislu članka 162. točke (b) Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (3).

               (6)

               Regionalnim savjetodavnim vijećima treba pružiti financijsku stabilnost osiguravajući im dostatna i stalna financijska sredstva kako bi mogli i dalje učinkovito obavljati svoju savjetodavnu ulogu u okviru zajedničke ribarstvene politike.

               (7)

               U svrhu pojednostavljivanja upravljanja financijskim sredstvima Zajednice koja primaju Regionalna savjetodavna vijeća, treba postojati jedinstveni financijski instrument za pokrivanje svih troškova.

               (8)

               Što se tiče financijske potpore Zajednice koja se dodjeljuje Regionalnim savjetodavnim vijećima, važno je da Komisija, osim što će obavljati revizijske kontrole, može u svakom trenutku provjeriti je li djelovanje Regionalnih savjetodavnih vijeća u skladu sa zadacima koji su im dodijeljeni.

               (9)

               Odluku 2004/585/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2004/585/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 9.
               Financiranje
               1.   Regionalno savjetodavno vijeće koje je steklo pravnu osobnost može zatražiti financijsku potporu Zajednice kao tijelo koje radi na ostvarenju cilja od zajedničkog europskog interesa u smislu članka 162. točke (b) Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (4).
               2.   Sa svakim Regionalnim savjetodavnim vijećem Komisija potpisuje ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za pokriće njihovih operativnih troškova, uključujući troškove usmenog i pismenog prevođenja, u skladu s Prilogom II.

               2.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 9.a
               Provjere od strane Komisije
               Komisija može obavljati sve provjere koje smatra potrebnima kako bi se osigurala sukladnost sa zadacima koji su Uredbom (EZ) br. 2371/2002 i ovom Odlukom povjereni Regionalnim savjetodavnim vijećima.”

               3.

               Prilog II. zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 11. lipnja 2007.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         H. SEEHOFER

      (1)  SL L 358, 31.12.2002., str. 59.

      (2)  SL L 256, 3.8.2004., str. 17.

      (3)  SL L 357, 31.12.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ, Euratom) br. 478/2007 (SL L 111, 28.4.2007., str. 13.).

      (4)  SL L 357, 31.12.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ, Euratom) br. 478/2007 (SL L 111, 28.4.2007., str. 13.).”
   PRILOG

         „PRILOG II.

            Sudjelovanje Komisije u pokriću troškova Regionalnih savjetodavnih vijeća

         Komisija sudjeluje u pokriću dijela operativnih troškova Regionalnih savjetodavnih vijeća kao tijela koja rade na ostvarenju cilja od zajedničkog europskog interesa. Bespovratna sredstva koja Zajednica dodjeljuje pojedinom Regionalnom savjetodavnom vijeću za operativne troškove ne smije premašiti 90 % operativnog proračuna Regionalnog savjetodavnog vijeća. U sljedećim godinama financijsko sudjelovanje je stalno i ovisi o raspoloživom proračunu. Komisija svake godine sa svakim Regionalnim savjetodavnim vijećem zaključuje „operativni ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava” kojim se utvrđuju precizni uvjeti dodjeljivanja bespovratnih sredstava.
         Prihvatljivi troškovi obuhvaćaju troškove koji su potrebni za osiguravanje normalnog rada Regionalnih savjetodavnih vijeća i omogućavanje postizanja njihovih ciljeva. Samo stvarni troškovi podliježu doprinosu Zajednice koji se odobrava pod uvjetom da su dodijeljeni drugi izvori financiranja.
         Prihvatljivi su sljedeći direktni troškovi:

                     —

                     izdaci za osoblje (troškovi osoblja po danu rada na projektu),

                     —

                     izdaci za prostorije za sastanke,

                     —

                     trošak nabave nove ili rabljene opreme,

                     —

                     troškovi materijala i zaliha,

                     —

                     troškovi dostavljanja informacija članovima,

                     —

                     putni troškovi i troškovi smještaja stručnjaka koji sudjeluju na sastancima odbora (u skladu s ljestvicama ili pravilima koje odrede službe Komisije),

                     —

                     troškovi revizija,

                     —

                     troškovi usmenog i pismenog prevođenja,

                     —

                     sigurnosna rezerva do najviše 5 % prihvatljivih direktnih troškova.”


title: Odluka Vijeća br. 252/2013/EU od 11. ožujka 2013. o uspostavi Višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava za 2013. – 2017.

text:
               05/Sv. 008

               HR

               Službeni list Europske unije

               195

         32013D0252

               L 079/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               11.03.2013.

      ODLUKA VIJEĆA br. 252/2013/EU
   od 11. ožujka 2013.
   o uspostavi Višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava za 2013. – 2017.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 352.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
   u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
   budući da:

               (1)

               Imajući u vidu ciljeve osnivanja Agencije Europske unije za temeljna prava („Agencija”) te kako bi Agencija mogla pravilno izvršavati svoje zadaće, treba odrediti točna tematska područja njezinog djelovanja u petogodišnjem Višegodišnjem okviru kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (1).

               (2)

               Vijeće je prvi višegodišnji okvir donijelo u Odluci 2008/203/EZ od 28. veljače 2008. o provedbi Uredbe (EZ) br. 168/2007 u pogledu donošenja višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava za 2007. – 2012. (2).

               (3)

               Višegodišnji bi se okvir trebao provoditi samo unutar područja primjene prava Unije.

               (4)

               Višegodišnji bi okvir trebao biti usklađen s prioritetima Unije, uzimajući u obzir smjernice iz rezolucija Europskog parlamenta i zaključaka Vijeća u području temeljnih prava.

               (5)

               Višegodišnji bi okvir trebao voditi računa o financijskim i ljudskim resursima Agencije.

               (6)

               Višegodišnji bi okvir trebao sadržavati odredbe koje osiguravaju komplementarnost s ovlastima drugih tijela, ureda i agencija Unije, kao i Vijeća Europe i drugih međunarodnih organizacija aktivnih u području temeljnih prava. Najvažnije agencije i tijela Unije vezani za ovaj Višegodišnji okvir su Europski potporni ured za azil (EASO) osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) osnovana Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (4), Europska migracijska mreža osnovana Odlukom Vijeća 2008/381/EZ (5), Europski institut za jednakost spolova (EIGE) osnovan Uredbom (EZ) br. 1922/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Europski nadzornik za zaštitu podataka (EDPS) utvrđen Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Eurojust, jedinica Europske unije za pravosudnu suradnju osnovana Odlukom Vijeća 2002/187/PUP (8), Europski policijski ured (Europol) osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP (9), Europska viša policijska škola (CEPOL) osnovana Odlukom Vijeća 2005/681/PUP (10), Europska agencija za operativno upravljanje velikim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (IT Agencija) osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) osnovana Uredbom Vijeća (EEZ) Br. 1365/75 (12).

               (7)

               Višegodišnji okvir trebao bi među tematskim područjima djelovanja Agencije uključivati borbu protiv rasizma, ksenofobije i povezane netrpeljivosti.

               (8)

               S obzirom na važnost borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti za Uniju, koja je taj cilj postavila za jedan od pet ciljeva strategije rasta Europa 2020., Agencija bi prilikom prikupljanja i širenja podataka unutar tematskih područja utvrđenih ovom Odlukom trebala uzeti u obzir gospodarske i socijalne preduvjete koji omogućuju učinkovito ostvarivanje temeljnih prava.

               (9)

               Na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije te ako to dopuste financijski i ljudski resursi, Agencija može djelovati izvan tematskih područja određenih Višegodišnjim okvirom, u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe br. 168/2007. U skladu sa Štokholmskim programom – otvorena i sigurna Europa koja služi građanima te ih štiti (13), koji je usvojilo Europsko vijeće, institucije bi trebale u cijelosti iskoristiti stručno znanje Agencije, a prema potrebi i savjetovati se s Agencijom, u skladu s njezinim mandatom, o razvoju politika i zakonodavstva s implikacijama u području temeljnih prava.

               (10)

               Komisija se u pripremi svog prijedloga savjetovala s Upravnim odborom Agencije i primila pisane komentare 18. listopada 2011.,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Višegodišnji okvir
   1.   Uspostavlja se Višegodišnji okvir Agencije Europske unije za temeljna prava Europske unije („Agencija”) za razdoblje 2013. – 2017.
   2.   U skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 168/2007, Agencija izvršava zadaće određene člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 168/2007 u okviru tematskih područja utvrđenih u članku 2. ove Odluke.
   Članak 2.
   Tematska područja
   Tematska područja su sljedeća:

               (a)

               pristup pravosuđu;

               (b)

               žrtve kriminala, uključujući naknadu žrtvama kriminala;

               (c)

               informacijsko društvo, a posebno poštovanje privatnog života i zaštita osobnih podataka;

               (d)

               integracija Roma;

               (e)

               pravosudna suradnja, osim u kaznenim stvarima;

               (f)

               prava djeteta;

               (g)

               diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije;

               (h)

               imigracija i integracija migranata, vize i granična kontrola te azil;

               (i)

               rasizam, ksenofobija i povezana netrpeljivost.

         Članak 3.
   Komplementarnost i suradnja s drugim tijelima
   1.   Za provedbu Višegodišnjeg okvira, Agencija osigurava prikladnu suradnju i koordinaciju između relevantnih tijela, ureda i agencija Unije, država članica, međunarodnih organizacija i civilnog društva, na temelju članaka 7., 8. i 10. Uredbe (EZ) br. 168/2007.
   2.   Agencija se bavi pitanjima u vezi s diskriminacijom na temelju spola samo kao dio, te u mjeri u kojoj je to važno za djelovanje za njezin rad u kontekstu točke (g) članka 2., uzimajući u obzir da prikupljanje podataka o jednakosti spolova i spolnoj diskriminaciji zadaća Europskog instituta za jednakost spolova (EIGE). Agencija i EIGE surađuju u skladu sa sporazumom o suradnji od 22. studenoga 2010.
   3.   Agencija surađuje s Europskom zakladom za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) u skladu sa sporazumom o suradnji od 8. listopada 2009., i s Europskom agencijom za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) u skladu sa sporazumom o suradnji od 26. svibnja 2010. Osim toga, surađuje s Europskim potpornim uredom za azil (EASO), Europskom migracijskom mrežom, Eurojustom, jedinicom Europske unije za pravosudnu suradnju, Europskim policijskim uredom (Europol), Europskom višom policijskom školom (CEPOL) i Europskom agencijom za operativno upravljanje velikim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (IT Agencija) u skladu s budućim odnosnim sporazumima o suradnji. Suradnja s tim tijelima ograničena je na aktivnosti koje spadaju u opseg tematskih područja utvrđenih u članku 2. ove Odluke.
   4.   Agencija izvršava svoje zadaće u području informacijskog društva i posebno privatnog života i zaštite osobnih podataka, ne dovodeći u pitanje odgovornosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka o osiguravanju poštovanja temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba, a posebno prava na zaštitu privatnosti, od strane institucija i tijela Unije u skladu s njegovim ili njezinim dužnostima i ovlastima predviđenim člancima 46. i 47. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
   5.   Agencija koordinira svoje aktivnosti s aktivnostima Vijeća Europe u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 168/2007 i Sporazumom između Europske zajednice i Vijeća Europe o suradnji između Agencije Europske unije za temeljna prava i Vijeća Europe (14) iz tog članka.
   Članak 4.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od 1. siječnja 2013.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. GILMORE

      (1)  SL L 53, 22.2.2007., str. 1.

      (2)  SL L 63, 7.3.2008., str. 14.

      (3)  SL L 132, 29.5.2010., str. 11.

      (4)  SL L 349, 25.11.2004., str. 1.

      (5)  SL L 131, 21.5.2008., str. 7.

      (6)  SL L 403, 30.12.2006., str. 9.

      (7)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

      (8)  SL L 63, 6.3.2002., str. 1.

      (9)  SL L 121, 15.5.2009., str. 37.

      (10)  SL L 256, 1.10.2005., str. 63.

      (11)  SL L 286, 1.11.2011., str. 1.

      (12)  SL L 139, 30.5.1975., str. 1.

      (13)  SL C 115, 4.5.2010., str. 1.

      (14)  SL L 186, 15.7.2008., str. 7.


title: 2008/721/EZ: Odluka Komisije od 5. rujna 2008. o uspostavi savjetodavne strukture znanstvenih odbora i stručnjaka u području zaštite potrošača, javnog zdravstva i okoliša i o stavljanju izvan snage Odluke 2004/210/EZ  Tekst značajan za EGP

text:
               15/Sv. 22

               HR

               Službeni list Europske unije

               188

         32008D0721

               L 241/21

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 5. rujna 2008.
   o uspostavi savjetodavne strukture znanstvenih odbora i stručnjaka u području zaštite potrošača, javnog zdravstva i okoliša i o stavljanju izvan snage Odluke 2004/210/EZ
   (Tekst značajan za EGP)
   (2008/721/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegove članke 152. i 153.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom Komisije 2004/210/EZ (1), kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2007/263/EZ (2), osnovana su tri znanstvena odbora: Znanstveni odbor za potrošačke proizvode (SCCP), Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike (SCHER) i Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novo identificirane zdravstvene rizike (SCENIHR).

               (2)

               Utvrđeni su zadatci SCHER-a preneseni na Europsku agenciju za kemikalije (ECHA), osnovanu Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) zbog čega je potrebno ponovno razmotriti područja nadležnosti tog Odbora.

               (3)

               Iskustvo s funkcioniranjem triju navedenih znanstvenih odbora ukazuje na potrebu za uvođenjem promjena i poboljšanja strukture i radnih postupaka tih odbora.

               (4)

               Mandati članova triju znanstvenih odbora osnovanih Odlukom Komisije 2004/210/EZ produženi su Odlukom Komisije 2007/708/EZ (4) i ističu 31. prosinca 2008. Članovi tih odbora ostaju na funkciji do njihove smjene ili ponovnog imenovanja.

               (5)

               Iz tog razloga, kao i radi postizanja jasnoće, Odluku 2004/210/EZ potrebno je zamijeniti novom odlukom.

               (6)

               Odmjereni i pravovremeni znanstveni savjet predstavlja bitan preduvjet za prijedloge, odluke i politiku Komisije koji se odnose na zaštitu potrošača, javno zdravstvo i okoliš. U tom je smislu potrebna fleksibilna savjetodavna struktura kojom bi se osigurao lakši pristup visokokvalificiranom znanstvenom stručnom znanju u velikom broju područja.

               (7)

               Znanstveni savjet o pitanjima vezanima za sigurnost potrošača, javno zdravstvo i okoliš mora se temeljiti na načelima izvrsnosti, neovisnosti i nepristranosti te transparentnosti, kao što je utvrđeno u Komisijinom priopćenju o „Stjecanju i primjeni stručnoga znanja od strane Komisije: načela i smjernice. Usavršavanje znanja za bolje politike” (5), te mora biti organizirano u skladu s načelima najbolje prakse u procjeni rizika.

               (8)

               Prijeko je potrebno da znanstveni odbori na najbolji mogući način koriste znanstveno stručno znanje unutar EU-a i šire, ako se to pokaže potrebnim radi davanja odgovora na neko određeno pitanje. U tu je svrhu potrebno formirati skupinu znanstvenih savjetnika koja bi primjereno pokrivala područja iz nadležnosti tih odbora.

               (9)

               Reorganizacija savjetodavne strukture mora osigurati veću fleksibilnost, kako bi ista mogla savjetovati Komisiju u vezi s pitanjima iz utvrđenih područja nadležnosti, ako i o zdravstvenim rizicima u nastajanju i novim identificiranim zdravstvenim rizicima, te u vezi s pitanjima koja nisu u nadležnosti drugih tijela Zajednice zaduženih za procjenu rizika. Ona također, prema potrebi, mora moći ponuditi žurne savjete, osigurati potpunu transparentnost i visoku razinu dosljednosti, kao i suradnju s drugim tijelima Zajednice i odgovarajućim znanstvenim organizacijama.

               (10)

               Potreba za neovisnim znanstvenim savjetom ne samo na utvrđenim, već i na novim područjima odgovornosti Zajednice, koja su u nadležnosti znanstvenih odbora, vjerojatno će biti u porastu. Zbog toga je znanstvenu savjetodavnu strukturu zaduženu za procjenu rizika potrebno ojačati u njezinom sastavu, kao i s učinkovitijim radnim praksama.

               (11)

               Osnovana su različita tijela Zajednice u čije zadatke spada procjena rizika u različitim područjima. Potrebno je osigurati dosljednost i promicati koordinaciju među znanstvenim odborima i takvim tijelima. Znanstveni odbori također moraju ojačati svoju učinkovitost odgovarajućom razmjenom informacija i stručnog znanja, te suradnjom s drugim znanstvenim tijelima i organizacijama na nacionalnoj i međunarodnoj razini.

               (12)

               Potrebno je unaprijediti radne prakse znanstvenih odbora, te u njihove interne poslove uvrstiti organizaciju znanstvenih susreta i radionica, kao i uspostavu mreža.

               (13)

               Istodobno čuvajući potpunu neovisnost, bitno je osigurati otvorenost i transparentnost rada znanstvenih odbora uspostavom odgovarajućeg dijaloga sa zainteresiranim stranama.

               (14)

               Potrebno je osigurati otvorenost i transparentnost, na kojima se zahtijeva prilikom provedbe ove Odluke, uz potpuno pridržavanje zahtjeva propisanih zakonodavstvom Zajednice, a koji se odnose na zaštitu osobnih podataka i pristup javnosti dokumentima, uključujući zaštitu tajnosti poslovnih podataka,

         ODLUČILA JE:
   POGLAVLJE 1.
   OPĆE ODREDBE
   Članak 1.
   Savjetodavna struktura i njezino područje nadležnosti
   1.   Ovime se utvrđuje savjetodavna struktura za znanstvenu procjenu rizika u području zaštite potrošača, javnog zdravstva i okoliša. Ta struktura uključuje:

               (a)

               Znanstveni odbor za sigurnost potrošača (dalje u tekstu „SCCS”);

               (b)

               Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike (dalje u tekstu „SCHER”);

               (c)

               Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novo identificirane zdravstvene rizike (dalje u tekstu „SCENIHR”);

               (d)

               Skupinu znanstvenih savjetnika za procjenu rizika (dalje u tekstu „Skupina”), koja će podupirati aktivnosti znanstvenih odbora u skladu s odgovarajućim odredbama ove Odluke.

         2.   Područja nadležnosti savjetodavne strukture navedena su u Prilogu I., ne dovodeći u pitanje nadležnosti koje su zakonodavstvom Zajednice povjerene drugim tijelima Zajednice koja provode procjenu rizika, kao što su primjerice Europska agencija za sigurnost hrane i Europska agencija za lijekove, Europska agencija za kemikalije i Europski centar za nadzor bolesti.
   Članak 2.
   Misija
   1.   U slučajevima utvrđenima zakonodavstvom Zajednice, Komisija zahtijeva od znanstvenih odbora njihovo znanstveno mišljenje.
   2.   Komisija također može zahtijevati mišljenje odbora, u vezi s pitanjima:

               (a)

               koja su od posebnog značaja za sigurnost potrošača, javno zdravstvo i okoliš; i

               (b)

               koja nisu u nadležnosti drugih tijela Zajednice.

         3.   Komisija također može od znanstvenih odbora zahtijevati, da u hitnim slučajevima daju žurni savjet o statusu znanstvenih spoznaja koje se odnose na određene rizike.
   4.   Komisija može pozvati znanstveni odbor da utvrdi istraživačke potrebe i procijeni rezultate istraživanja koja su u vezi s tematskim područjima iz svoje nadležnosti.
   5.   Na zahtjev Komisije ili na vlastitu inicijativu te u dogovoru s Komisijom, znanstveni odbori mogu odlučiti pokrenuti tematske radionice kako bi razmotrili podatke i znanstvene spoznaje o određenim rizicima ili o pitanjima sveobuhvatne procjene rizika. Na zahtjev Komisije, odbori pripremaju izvješća, dokumente o stajalištima ili zaključke, a koji proizlaze iz tih radionica.
   Prema potrebi, navedene radionice također mogu, osim članova odbora, uključivati i znanstvene savjetnike iz Skupine, kao i vanjske stručnjake, uključujući stručnjake iz Zajednice te iz nacionalnih ili međunarodnih tijela koja se bave sličnim zadatcima.
   Te radionice organizira tajništvo znanstvenih odbora. Tajništvo, prema potrebi, definira i osigurava raspodjelu izvješća, dokumenata o stajalištima ili zaključaka koji proizlaze iz tih radionica.
   6.   Komisija može pozvati znanstvene odbore da se povežu u tematske mreže s drugim tijelima Zajednice ili znanstvenim organizacijama, kako bi nadzirali i doprinosili razvoju znanstvenog znanja o rizicima u područjima nadležnosti utvrđenima u Prilogu I.
   7.   Znanstveni će odbori skrenuti pažnju Komisije na određeni problem ili problem u nastajanju koji spada u njihovu nadležnost, a za koji smatraju da može predstavljati stvarni ili potencijalni rizik za sigurnost potrošača, javno zdravstvo i okoliš, tako da donose i upućuju Komisiji memorandume ili stajališta. Komisija može odlučiti objaviti takve memorandume i stajališta te utvrđuje mjere koje je potrebno poduzeti uključujući, prema potrebi, zahtjev za znanstveno mišljenje o takvom pitanju.
   POGLAVLJE 2.
   SASTAV ZNANSTVENIH ODBORA I SKUPINE
   Članak 3.
   Imenovanje članova znanstvenih odbora
   1.   SCCS, SCHER i SCENIHR se svaki sastoji od najviše 17 članova i može se, na vlastitu inicijativu, povezati s najviše 5 znanstvenih savjetnika iz Skupine, kako bi isti doprinijeli radu odbora na posebnim pitanjima ili disciplinama.
   2.   Članove znanstvenih odbora imenuje Komisija na temelju njihove stručnosti i u skladu s geografskom raspoređenošću koja odražava raznolikost znanstvenih problema i pristupa, prvenstveno u Europi. Komisija određuje broj članova u svakom odboru u skladu sa stvarnim potrebama.
   Članovi svakog znanstvenog odbora moraju biti stručnjaci na jednom ili više područja nadležnosti predmetnog odbora i zajedno pokrivaju najveći mogući raspon disciplina.
   3.   Komisija imenuje članove znanstvenih odbora s popisa prikladnih kandidata, koji se sastavlja nakon objavljivanja poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i na internetskoj stranici Komisije.
   4.   Ni jedan član znanstvenog odbora ne može biti imenovan u više od jedan odbor naveden u članku 1. stavku 1.
   Članak 4.
   Osnivanje Skupine
   1.   Skupina se sastoji od znanstvenih savjetnika koji su stručnjaci u jednom ili više područja nadležnosti definiranih u Prilogu I. ili u srodnim područjima, a zajedno trebaju pokrivati što širi opseg disciplina.
   2.   Komisija imenuje znanstvene savjetnike Skupine s popisa prikladnih kandidata koji se sastavlja nakon objavljivanja poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i na internetskoj stranici Komisije.
   3.   O broju znanstvenih savjetnika u Skupini uvijek odlučuje Komisija na temelju vlastitih potreba za znanstvenim savjetovanjem.
   Članak 5.
   Mandati
   1.   Članovi se imenuju u znanstvene odbore na tri godine i ne mogu obnašati funkciju više od tri uzastopna mandata u istom odboru. Ostaju na dužnosti do njihove smjene ili ponovnog imenovanja.
   Kako bi očuvao kontinuitet stručnosti, Komisija može, u iznimnim slučajevima, produžiti mandate članova znanstvenog odbora na razdoblje od najviše 18 mjeseci.
   Članovi koji su upravo odslužili tri uzastopna mandata u jednom znanstvenom odboru mogu se kandidirati za članstvo u drugom znanstvenom odboru.
   2.   Ako član ne ispunjava kriterije sudjelovanja utvrđene člankom 12. poslovnika ili ako želi dati ostavku, Komisija takvom članu može ukinuti članstvo i imenovati zamjenika iz Skupine.
   3.   Znanstveni se savjetnici imenuju u Skupinu na razdoblje od pet godina te njihov mandat može biti produžen.
   POGLAVLJE 3.
   RAD SAVJETODAVNE STRUKTURE
   Članak 6.
   Traženje pomoći od Skupine
   1.   Svaki se znanstveni odbor može odlučiti povezati s najviše pet znanstvenih savjetnika iz Skupine radi izrade znanstvenog mišljenja. Ti pridruženi članovi sudjeluju u aktivnostima i razmatranjima koja se odnose na predmetno pitanje, i to s istim funkcijama, odgovornostima i pravima kakva imaju članovi tog odbora.
   2.   Nadalje, svaki znanstveni odbor može odlučiti pozvati druge znanstvene savjetnike iz Skupine da sudjeluju u izradi znanstvenog mišljenja. Ti savjetnici sudjeluju u aktivnostima vezanima za predmetno pitanje, no njihove su funkcije i odgovornosti ograničene na izradu mišljenja.
   3.   Znanstveni odbori mogu također pozvati znanstvene savjetnike iz Skupine da im pomognu u davanju žurnog savjeta koji traži Komisija u skladu s člankom 2. stavkom 3., ili da sudjeluju u tematskim radionicama iz članka 2. stavka 5.
   4.   Komisija također može pozvati znanstvene savjetnike iz Skupine da sudjeluju na znanstvenim sastancima ili da Komisiji pruže usluge davanja ad hoc informacija o posebnim pitanjima.
   Članak 7.
   Radne skupine
   1.   Znanstveni odbori mogu osnivati posebne radne skupine, čiji se zadaci sastoje od pripremanja i izrade znanstvenih mišljenja. Te se radne skupine posebno osnivaju u slučaju potrebe za vanjskim stručnim znanjem o određenom pitanju.
   2.   U dogovoru s Komisijom, znanstveni odbori mogu pozvati pridružene članove, druge znanstvene savjetnike iz Skupine, specijalizirane vanjske stručnjake, kao i stručnjake iz drugih tijela Zajednice za koje smatraju da imaju odgovarajuće znanstveno i stručno znanje kojim mogu doprinijeti njihovom radu.
   3.   Radnim skupinama predsjedava član znanstvenog odbora koji ih također saziva i izvještava, te koji među sudionicima može imenovati izvjestitelja. Za posebno kompleksna pitanja multidisciplinarne naravi moguće je imenovati više od jednog izvjestitelja.
   4.   Ako je neko pitanje zajedničko nekolicini znanstvenih odbora, osnovat će se zajednička radna skupina koja će obuhvaćati članove uključenih odbora, kao i pridružene članove te, prema potrebi, znanstvene savjetnike iz Skupine i vanjske stručnjake.
   Članak 8.
   Sudjelovanje pripravnika
   U dogovoru s Komisijom te u skladu s poslovnikom iz članka 12., znanstveni odbori mogu dopustiti pripravnicima da prisustvuju njihovim sastancima, kako bi doprinijeli jačanju kapaciteta u području procjene rizika.
   Članak 9.
   Posebni zahtjevi
   1.   Komisija može zahtijevati od znanstvenog odbora donošenje znanstvenog mišljenja u određenom roku.
   2.   Komisija može zahtijevati donošenje zajedničkog mišljenja o pitanjima koja ne spadaju u područja nadležnosti jednog znanstvenog odbora ili pitanjima koja mora razmotriti više odbora. Zajedničko mišljenje, nakon zahtjeva za mišljenje Komisije, također mogu donijeti znanstveni odbori na inicijativu Međuodborske koordinacijske skupine iz članka 11.
   3.   U zahtjevu za znanstveno mišljenje, Komisija može definirati savjetovanja, saslušanja ili suradnju s drugim znanstvenim tijelima koja smatra potrebnima za izradu tog mišljenja. O savjetovanjima i saslušanjima također može odlučiti odbor, u dogovoru s Komisijom, ako se to smatra potrebnim za dovršenje mišljenja.
   4.   Znanstveni odbor može od zainteresiranih strana zahtijevati dodatne informacije radi dovršenja znanstvenog mišljenja. Znanstveni odbor može odrediti rok za dostavu traženih informacija. U tom slučaju, znanstveni odbor može odlučiti obustaviti svoj rad na predmetnom znanstvenom mišljenju. Ako tražene informacije nisu dostavljene u zadanom roku, odbor može svoje mišljenje donijeti na temelju raspoloživih informacija.
   Članak 10.
   Izbor predsjednika i potpredsjednika
   1.   Svaki znanstveni odbor između svojih članova odabire predsjednika i dva potpredsjednika. Za odabir je potrebna natpolovična većina glasova članova odbora. Mandat predsjednika i potpredsjednika traje tri godine te je obnovljiv.
   2.   Postupak izbora predsjednika i potpredsjednika znanstvenih odbora propisan je poslovnikom iz članka 12.
   Članak 11.
   Koordinacija znanstvenih odbora
   Međuodborska koordinacijska skupina (ICCG), koja se sastoji od predsjednika i potpredsjednika znanstvenih odbora, osigurava koordinaciju triju znanstvenih odbora u skladu s poslovnikom iz članka 12.
   Članak 12.
   Poslovnik
   1.   Na prijedlog Komisije i u dogovoru s njom, znanstveni odbori donose zajednički poslovnik.
   2.   Poslovnikom se osigurava da znanstveni odbori obavljaju svoje zadatke u skladu s načelima izvrsnosti, neovisnosti i transparentnosti, uz istodobno poštivanje legitimnih zahtjeva u vezi s poslovnom tajnosti i načelima procjene rizika koje može odrediti Komisija na temelju iskustva i u svrhu vlastite politike u tom području.
   3.   Poslovnikom posebno moraju biti obuhvaćene teme navedene u Prilogu II.
   Članak 13.
   Pravila glasovanja
   1.   Znanstveni odbori donose svoja mišljenja, žurne savjete, memorandume i/ili stajališta većinom glasova ukupnog broja članova predmetnog odbora i broja pridruženih članova.
   2.   Svaki pojedinačni znanstveni odbor odlučuje većinom glasova svojih članova u svim drugim pitanjima.
   3.   Članovi odbora koja su dali ostavku ili čije je članstvo raskinuto u skladu s člankom 5. stavkom 2. neće se uzeti u obzir prilikom prebrojavanja većine glasova za provedbu stavaka 1. i 2.
   Članak 14.
   Različita mišljenja, koordinacija i suradnja s drugim tijelima Zajednice, kao i nacionalnim i međunarodnim tijelima
   1.   Znanstveni odbori pomažu Komisiji i doprinose pravovremenom utvrđivanju:

               (a)

               potreba za koordinacijom rada i suradnje, te mogućnosti njezinog ostvarivanja;

               (b)

               mogućih ili stvarnih razilaženja znanstvenih mišljenja s mišljenjima drugih bitnih tijela Zajednice, te nacionalnih i međunarodnih tijela sa sličnim zadaćama, u općim ili specifičnim pitanjima procjene rizika.

         Oni pomažu Komisiji da izbjegne, riješi ili razjasni različita mišljenja, te da uspostavi i održava suradnju s takvim tijelima.
   2.   Komisija može preuzeti inicijativu da zahtjeva i organizira zajednički rad znanstvenih odbora s tijelima Zajednice, nacionalnim i međunarodnim tijelima sa sličnim zadaćama. Posebno može zahtijevati od znanstvenih odbora da pripreme zajednička mišljenja s drugim tijelima Zajednice, u dogovoru s takvim tijelima.
   3.   Ako se utvrdi značajno neslaganje u znanstvenim pitanjima te ako je riječ o tijelu Zajednice, znanstveni odbor je obvezan, na zahtjev Komisije, uspostaviti suradnju s tim tijelom, radi rješavanja neslaganja ili predstavljanja Komisiji zajedničkog dokumenta u kojem se pojašnjavaju sporna znanstvena pitanja i utvrđuju odgovarajuće nepouzdanosti podataka. Taj se dokument objavljuje.
   POGLAVLJE 4.
   NAČELA
   Članak 15.
   Neovisnost
   1.   Članovi znanstvenih odbora, pridruženi članovi, drugi znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci imenuju se osobno. Oni svoje odgovornosti ne smiju prenositi na bilo koju drugu osobu.
   2.   Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci koji sudjeluju u radnim skupinama obvezuju se da će djelovati neovisno o svakom vanjskom utjecaju.
   U tu svrhu daju izjavu o obvezi djelovanja u javnom interesu i izjavu o interesima kojom potvrđuju nepostojanje ili postojanje izravnog ili neizravnog interesa koji bi mogao utjecati na njihovu neovisnost.
   Te se izjave daju u pisanom obliku. Članovi znanstvenih odbora i znanstveni savjetnici iz Skupine daju izjave svake godine.
   3.   Članovi znanstvenih odbora, pridruženi članovi i drugi znanstveni savjetnici te vanjski stručnjaci koji sudjeluju u radnim skupinama očituju se na svakom sastanku o postojanju nekog specifičnog interesa koji bi mogao utjecati na njihovu neovisnost s obzirom na dnevni red.
   Članak 16.
   Transparentnost
   1.   Aktivnosti znanstvenih odbora provode se uz visoku razinu transparentnosti. Komisija posebno čini dostupnima javnosti na svojoj internetskoj stranici, bez neopravdanog odlaganja:

               (a)

               zahtjeve za mišljenjima upućene znanstvenim odborima;

               (b)

               dnevne redove i zapisnike sa sastanaka znanstvenih odbora, Međuodborske koordinacijske skupine i radnih skupina;

               (c)

               znanstvena mišljenja i žurne savjete koje su donijeli znanstveni odbori, uključujući mišljenja manjine i imena sudionika u radnim skupinama koji su doprinijeli predmetnom mišljenju; mišljenja manjine uvijek se pripisuju odgovarajućim članovima ili savjetnicima;

               (d)

               zajednički poslovnik znanstvenih odbora;

               (e)

               imena članova znanstvenih odbora i znanstvenih savjetnika iz Skupine, zajedno s kratkim životopisom svakoga člana i savjetnika;

               (f)

               izjave o interesima članova znanstvenih odbora, znanstvenih savjetnika iz Skupine i vanjskih stručnjaka koji su sudjelovali u radnoj skupini.

         2.   Pravila o transparentnosti iz stavka 1. primjenjuju se u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (6) (EZ) i Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (7), a posebno u pogledu poslovne tajne.
   Članak 17.
   Povjerljivost
   Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici, vanjski stručnjaci i pripravnici ne smiju odavati informacije koje su dobili zahvaljujući radu u znanstvenim odborima, na tematskim radionicama, u radnim skupinama ili sudjelovanjem u drugim aktivnostima vezanima za primjenu ove Odluke, ako su obaviješteni da je riječ o povjerljivim informacijama.
   POGLAVLJE 5.
   ZAVRŠNE ODREDBE
   Članak 18.
   Tajništvo znanstvenih odbora Komisije
   1.   Znanstvene odbore i njihove radne skupine, ICCG te ostale sastanke, radionice ili događaje vezane za provedbu ove Odluke saziva Komisija.
   2.   Komisija daje znanstveno i administrativno tajništvo za potrebe znanstvenih odbora i njihovih radnih skupina, kao i za sve druge aktivnosti u vezi s provedbom ove Odluke.
   3.   Tajništvo je obvezno osigurati potrebnu znanstvenu i administrativnu potporu potrebnu u svrhu lakšeg i učinkovitijeg rada znanstvenih odbora, radi nadzora nad pridržavanjem poslovnika, a posebno zbog izvrsnosti, neovisnosti i transparentnosti, kako bi se osigurala komunikacija o aktivnostima odbora i odgovarajući dijalog sa zainteresiranim stranama, posebno uključujući organiziranje saslušanja o aktivnostima odbora, te objavu mišljenja i drugih javnih dokumenata. Nadalje, tajništvo osigurava potporu odborima, te organizira i primjenjuje kontrolu kvalitete mišljenja, kako je predviđeno poslovnikom, u svrhu potpunosti, dosljednosti, jasnoće i usklađenosti sa zahtjevima i uredničkim normama.
   4.   Tajništvo osigurava znanstvenu i tehničku koordinaciju aktivnosti znanstvenih odbora i, prema potrebi, koordinaciju njihovih aktivnosti s aktivnostima drugih tijela Zajednica, nacionalnih i međunarodnih tijela, kao i primjenu postupka dijaloga sa zainteresiranim stranama, utvrđenu u poslovniku, te obavještavanje o aktivnostima odbora.
   Članak 19.
   Novčane naknade i naknade troškova
   Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci imaju pravo na novčanu naknadu za sudjelovanje na sastancima odbora, tematskim radionicama, radnim skupinama te drugim sastancima ili događajima koje organizira Komisija, te za obnašanje dužnosti izvjestitelja o posebnim pitanjima, kao što je predviđeno u Prilogu III.
   Putne troškove i dnevnice plaća Komisija.
   Članak 20.
   Zamjena znanstvenih odbora
   Znanstveni odbori osnovani sukladno članku 1. stavku 1. ove Odluke zamjenjuju postojeće znanstvene odbore osnovane Odlukom 2004/210/EZ, kako slijedi:

               (a)

               Znanstveni odbor za sigurnost potrošača zamjenjuje Znanstveni odbor za potrošačke proizvode;

               (b)

               Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike zamjenjuje Znanstveni odbor jednakog naziva;

               (c)

               Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novoidentificirane zdravstvene rizike zamjenjuje Znanstveni odbor jednakog naziva.

         Članak 21.
   Stavljanje izvan snage
   1.   Odluka 2004/210/EZ se stavlja izvan snage.
   Međutim, sva tri odbora osnovana navedenom odlukom ne prestaju s radom sve dok znanstveni odbori osnovani ovom Odlukom ne preuzmu njihove dužnosti.
   2.   Upućivanja na odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Odluku; upućivanja koja se odnose na odbore osnovane odlukom stavljenom izvan snage smatraju se upućivanjima na odbore osnovane ovom Odlukom.

      Sastavljeno u Bruxellesu 5. rujna 2008.

            Za Komisiju

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  SL L 66, 4.3.2004., str. 45.

      (2)  SL L 114, 1.5.2007., str. 14.

      (3)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1. Ispravljena u SL L 136, 29.5.2007., str. 3.

      (4)  SL L 287, 1.11.2007., str. 25.

      (5)  COM(2002) 713 konačno od 11. prosinca 2002.

      (6)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

      (7)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.
   PRILOG I.

      PODRUČJE NADLEŽNOSTI

   1.   Znanstveni odbor za sigurnost potrošača

   Odbor daje mišljenja o pitanjima koja se tiču svih vrsta zdravstvenih i sigurnosnih rizika (posebno kemijskih, bioloških, mehaničkih i drugih fizičkih rizika) neprehrambenih proizvoda široke potrošnje (na primjer: kozmetički proizvodi i njihovi sastojci, igračke, tkanine, odjeća, proizvodi za osobnu njegu, kućanski proizvodi, kao što su prašci za pranje rublja itd.) i usluga (na primjer: tetoviranje, sunčanje u solariju itd.).
   2.   Znanstveni odbor za zdravstvene i okolišne rizike

   Odbor daje mišljenja o zdravstvenim i okolišnim rizicima povezanima sa zagađivačima u okolišnim medijima i drugim biološkim i fizičkim čimbenicima ili promjenjivim fizičkim uvjetima koji mogu imati negativni utjecaj na zdravlje i okoliš, na primjer u vezi s kakvoćom zraka, voda, otpadom i tlima, te na ekološku procjenu životnog ciklusa. Također se bavi zdravstvenim i sigurnosnim pitanjima povezanima s toksičnošću i ekotoksičnošću biocida.
   Ne dovodeći u pitanje nadležnosti Europske agencije za kemikalije (ECHA), Znanstvenog odbora za sigurnost potrošača (SCCS) i drugih europskih agencija za procjenu rizika, Komisija također može, posebno u suradnji s drugim europskim agencijama, a posebno ECHA-om, navedeni odbor pozvati da se bavi pitanjima koja se odnose na utvrđivanje toksičnosti i ekotoksičnosti kemijskih, biokemijskih i bioloških spojeva čija uporaba može imati štetne posljedice za zdravlje ljudi i okoliš. Nadalje, Odbor će se baviti pitanjima koja se odnose na metodologiju procjene zdravstvenih i okolišnih rizika kemikalija, uključujući mješavine kemikalija, što je potrebno za davanje razboritih i dosljednih savjeta iz područja svoje nadležnosti te kako bi doprinosio značajnim pitanjima u uskoj suradnji s drugim europskim agencijama.
   3.   Znanstveni odbor za zdravstvene rizike u nastajanju i novo identificirane zdravstvene rizike

   Odbor daje mišljenja o pitanjima koja se odnose na rizike u nastajanju ili novo identificirane zdravstvene i okolišne rizike, te o opsežnim, složenim i multidisciplinarnim pitanjima koja zahtijevaju sveobuhvatnu procjenu rizika na zdravlje potrošača i javno zdravstvo, te o sličnim pitanjima kojima se ne bave druga tijela Zajednice koja procjenjuju rizike.
   Primjeri mogućih područja djelatnosti uključuju potencijalne rizike koji proizlaze iz međudjelovanja faktora rizika, sinergijskih učinaka, kumulativnih učinaka, antimikrobnu rezistenciju, novih tehnologija kao što su nanotehnologije, medicinska pomagala, uključujući i ona pomagala koja sadrže tvari životinjskog i/ili ljudskog podrijetla, inženjeringa tkiva, krvnih proizvoda, smanjenja plodnosti, karcinoma endokrinih organa, fizičkih opasnosti, kao što su buka i elektromagnetska polja (koja odašilju mobilni telefoni, odašiljači, kućanski aparati s elektroničkim upravljanjem) i metodologija za procjenu novih rizika. Može također biti pozvan da se bavi rizicima povezanima s faktorima javnog zdravstva te neprenosivim bolestima.
   PRILOG II.

      POSLOVNIK

   Zajednički poslovnik koji znanstveni odbori moraju usvojiti u skladu s člankom 12. posebno obuhvaća sljedeća pitanja:
   1.   koordinacija među znanstvenim odborima

               (a)

               imenovanje znanstvenog odbora odgovornog da na zahtjev daje znanstvena mišljenja koja nisu unutar područja nadležnosti jednog znanstvenog odbora ili koja moraju razmotriti više odbora;

               (b)

               donošenje zajedničkih mišljenja, žurnih savjeta, memoranduma i/ili stajališta;

               (c)

               postupci za osiguranje koordinacije među znanstvenim odborima, uključujući pitanja vezana za usklađenje procjene rizika i funkcioniranje Međuodborske koordinacijske skupine;

         2.   postupci odlučivanja unutar odbora

               (a)

               odabir predsjednika i potpredsjednika znanstvenih odbora;

               (b)

               postupci donošenja mišljenja:

                           —

                           u uobičajenim okolnostima,

                           —

                           prema pisanom postupku u normalnim uvjetima, i

                           —

                           na temelju ubrzanog, pisanog postupka ako hitnost pitanja zahtijeva takav postupak;

               (c)

               postupak davanja žurnog savjeta na zahtjev Komisije, u skladu s člankom 2. stavkom 3.; taj postupak osigurava kvalitetu i odgovarajuću potporu odbora koji daje savjet;

               (d)

               donošenje memoranduma i izražavanje stajališta kako bi se skrenula pozornost Komisije na specifične probleme ili probleme u nastajanju;

         3.   organizacija znanstvenog rada

               (a)

               osnivanje i organizacija radnih skupina znanstvenih odbora, uključujući zajedničke radne skupine;

               (b)

               sudjelovanje znanstvenih savjetnika iz Skupine u aktivnostima odbora i uključivanje vanjskih stručnjaka;

               (c)

               imenovanje izvjestitelja i opis njihovih zadaća u vezi s izradom prijedloga mišljenja za znanstvene odbore;

               (d)

               oblik i sadržaj znanstvenih mišljenja i postupaka za osiguranje i unapređenje njihove usklađenosti, kao i uredničkih normi;

               (e)

               organizacija i sudjelovanje na sastancima, tematskim radionicama i mrežama;

               (f)

               uključivanje pripravnika u posao;

         4.   obveze članova odbora, pridruženih i drugih znanstvenih savjetnika iz Skupine, vanjskih stručnjaka i pripravnika

               (a)

               kriteriji sudjelovanja i uvjeti pod kojima istječe članstvo u odboru;

               (b)

               provedba zahtjeva tajnosti iz članka 17.;

               (c)

               odgovornosti i obveze članova, pridruženih članova i drugih znanstvenih savjetnika iz Skupine te vanjskih stručnjaka, a koje se odnose na njihove kontakte s predlagateljima peticije, posebnim interesnim skupinama i drugim zainteresiranim stranama;

               (d)

               uvjeti i postupak prema kojima se člana odbora, pridruženog ili drugog znanstvenog savjetnika ili vanjskog stručnjaka isključuje iz savjetovanja i/ili glasovanja o određenom pitanju u odboru ili u radnoj skupini, ako postoje opravdane sumnje u njegovu neovisnost;

         5.   odnosi s trećim osobama

               (a)

               postupci za utvrđivanje, rješavanje ili objašnjenje različitih mišljenja s tijelima Zajednice, nacionalnim i međunarodnim tijelima koja obavljaju slične zadatke, uključujući razmjenu informacija i organizaciju zajedničkih sastanaka;

               (b)

               zastupanje znanstvenog odbora u vanjskim aktivnostima, a posebno vezanim za ostala tijela Zajednice ili međunarodna tijela koja su uključena u slične aktivnosti;

               (c)

               organizacija postupka za ostvarivanje dijaloga sa zainteresiranim stranama, a posebno organizacija sastanaka s industrijom ili drugim posebnim interesnim skupinama, ili drugim zainteresiranim stranama;

               (d)

               objava znanstvenih mišljenja i drugih dokumenata.

         PRILOG III.

      NAKNADE

   Članovi znanstvenih odbora, znanstveni savjetnici iz Skupine i vanjski stručnjaci imaju pravo na sljedeće naknade za svoje sudjelovanje u aktivnostima znanstvenih odbora:

               za sudjelovanje na sastancima:

                           —

                           300 EUR za svako cjelodnevno sudjelovanje ili 150 EUR za sudjelovanje na prijepodnevnom ili poslijepodnevnom sastanku nekog znanstvenog odbora, radne skupine ili za sudjelovanje na vanjskom sastanku u vezi sa zadaćom znanstvenog odbora;

               za poslove izvjestitelja na pitanju koje zahtijeva najmanje jedan dan za izradu prijedloga mišljenja te uz prethodnu pisanu suglasnost Komisije:

                           —

                           300 EUR,

                           —

                           u slučajevima kada je u cijelosti opravdano i ako postoji raspoloživi proračun, ovaj se iznos može povećati na 600 EUR za pitanja koja su posebno zahtjevna u smislu radnog opterećenja.

         Komisija će redovito procjenjivati potrebu prilagodbe navedenih naknada u svjetlu indeksa cijena, procjene naknada isplaćenih stručnjacima u drugim europskim tijelima i iskustva u vezi s radnim opterećenjem članova, pridruženih članova, drugih znanstvenih savjetnika i vanjskih stručnjaka. Prva će se procjena napraviti 2009. godine.


title: Odluka Vijeća 2009/558/ZVSP od 16. ožujka 2009. o sklapanju Sporazuma o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka između Europske unije i Izraela

text:
               11/Sv. 111

               HR

               Službeni list Europske unije

               249

         32009D0558

               L 192/63

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA 2009/558/ZVSP
   od 16. ožujka 2009.
   o sklapanju Sporazuma o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka između Europske unije i Izraela
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 24.,
   uzimajući u obzir preporuku Predsjedništva,
   budući da:

               (1)

               Na sastanku 18. veljače 2008. Vijeće je odlučilo ovlastiti Predsjedništvo, uz pomoć glavnog tajnika/visokog predstavnika (SG/HR) i uz potpuno sudjelovanje Komisije sukladno članku 24. Ugovora o Europskoj uniji, za početak pregovora s državom Izrael o sklapanju sporazuma o sigurnosti podataka.

               (2)

               Temeljem tog ovlaštenja za početak pregovora, Predsjedništvo je uz pomoć SG/HR dogovorilo sporazum o sigurnosnim postupcima za razmjenu povjerljivih informacija između Europske unije i Izraela.

               (3)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sporazum o sigurnosnim postupcima za razmjenu povjerljivih informacija između Europske unije i Izraela odobrava se u ime Europske unije.
   Tekst Sporazuma nalazi se u prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovlašten je odrediti osobu(-e) opunomoćenu(-e) za potpisivanje Sporazuma, kako bi on obvezivao Europsku uniju.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 2009.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. VONDRA


title: Odluka Vijeća 2005/296/ZVSP, PUP od 24. siječnja 2005. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka

text:
               18/Sv. 6

               HR

               Službeni list Europske unije

               34

         32005D0296

               L 094/38

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA 2005/296/ZVSP, PUP
   od 24. siječnja 2005.
   o sklapanju Sporazuma između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 24. i 38.,
   uzimajući u obzir preporuku Predsjedništva,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je na sastanku održanom 27. i 28. studenoga 2003. odlučilo ovlastiti Predsjedništvo, uz pomoć glavnog tajnika/visokog predstavnika (GT/VP), da otvori pregovore u skladu s člancima 24. i 38. Ugovora o Europskoj uniji s određenim trećim državama, kako bi Europska unija sa svakom od tih država sklopila Sporazum o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka.

               (2)

               Nakon dobivanja ovlasti za otvaranje pregovora, Predsjedništvo je uz, pomoć GT-a/VP-a završilo pregovore o Sporazumu s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka.

               (3)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovim se u ime Europske unije odobrava Sporazum između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovlašćuje se za određivanje osobe/osoba ovlaštenih potpisati Sporazum kako bi on obvezivao Europsku uniju.
   Članak 3.
   Ova Odluka proizvodi učinke na dan donošenja.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2005.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         F. BODEN


title: Odluka Vijeća (Euratom) 2016/2116 od 12. veljače 2016. o odobrenju sklapanja od strane Europske komisije, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o produljenju Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije

text:
               3.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 329/1

         ODLUKA VIJEĆA (Euratom) 2016/2116
   od 12. veljače 2016.
   o odobrenju sklapanja od strane Europske komisije, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o produljenju Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Međunarodni forum za razvoj reaktora IV. generacije (GIF) okvir je za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju pokrenut na inicijativu Sjedinjenih Američkih Država 2001. Cilj GIF-a jest objediniti nastojanja za razvoj novih modela nuklearnoenergetskih sustava radi osiguranja pouzdane opskrbe energijom uz istodobno zadovoljavajuće rješavanje pitanja nuklearne sigurnosti, smanjenja otpada na najmanju moguću mjeru, neširenja nuklearnog oružja i zabrinutosti javnosti.

               (2)

               Na temelju Odluke Komisije od 4. studenoga 2002. Zajednica se 30. srpnja 2003. pridružila GIF-u potpisivanjem njegove Povelje („Povelja”), koju su prvi potpisnici potpisali 2001. Odlukom Komisije od 29. lipnja 2011. prvotni pristup Zajednice Povelji na razdoblje od 10 godina produljen je na neograničeno razdoblje, podložno povlačenju jednoglasnim pristankom država članica Unije. Svaki član GIF-a, uključujući Zajednicu, može se povući iz GIF-a dostavom pisane obavijesti 90 dana unaprijed. Budući da se Poveljom ne predviđaju financijske razmjene ni posebne dodjele proračunskih sredstava među strankama, ona ulazi u područje primjene članka 101. trećeg stavka Ugovora o Euratomu.

               (3)

               Radi provedbe Povelje njezini potpisnici sklopili su Okvirni sporazum za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije („Okvirni sporazum”) kojim se utvrđuju uvjeti za suradnju kao i dogovori o sustavima i projektima.

               (4)

               Na temelju Odluke Vijeća od 20. prosinca 2005. o odobrenju pristupa Europske zajednica za atomsku energiju Okvirnom sporazumu i Odluke Komisije od 12. siječnja 2006. donesene na temelju članka 101. drugog stavka Ugovora, Zajednica je pristupila Okvirnom sporazumu 24. siječnja 2006. kada je propisno ovlašteni povjerenik Komisije potpisao ispravu o pristupu koja je potom 10. veljače 2006. položena u Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj u Parizu. Zajednički istraživački centar određen je kao provedbeno tijelo Zajednice u skladu s člankom III. stavkom 2. Okvirnog sporazuma.

               (5)

               Okvirni sporazum stupio je na snagu 28. veljače 2005. na razdoblje od 10 godina te je produljen 26. veljače 2015. kada su četiri stranke dale svoj pristanak da budu obvezane Sporazumom o produljenju Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije („Sporazum o produljenju”), u skladu s posebnim postupkom za produljenje predviđenim u Okvirnom sporazumu. Zajednica i ostali potpisnici koji nisu mogli završiti svoje unutarnje postupke za odobrenje na vrijeme mogu naknadno obnoviti svoje sudjelovanje potpisivanjem u skladu s člankom II. stavkom 3. Sporazuma o produljenju.

               (6)

               Obnova sudjelovanja Zajednice u Okvirnom sporazumu ne ovisi ni o kojoj odluci o opsegu sudjelovanja Zajednice u raznim sustavima GIF-a i povezanim dogovorima o projektima. Zajednica će samostalno odlučiti o prirodi svojeg intelektualnog i financijskog doprinosa aktivnostima GIF-a.

               (7)

               Trebalo bi stoga odobriti obnovu Okvirnog sporazuma od strane Komisije, u ime Zajednice, potpisivanjem Sporazuma o produljenju u skladu s posebnim postupkom za produljenje,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odobrava se sklapanje od strane Komisije, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o produljenju Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije.
   Tekst Sporazuma o produljenju priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. veljače 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM


title: 90/611/EEZ: Odluka Vijeća od 22. listopada 1990. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima u ime Europske ekonomske zajednice

text:
               11/Sv. 122

               HR

               Službeni list Europske unije

               41

         31990D0611

               L 326/56

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 22. listopada 1990.
   o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima u ime Europske ekonomske zajednice
   (90/611/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 113.,
   uzimajući u obzir preporuku Komisije,
   budući da je 8. lipnja 1989. u sjedištu Ujedinjenih naroda u New Yorku Zajednica potpisala Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, koja je donesena u Beču 19. prosinca 1988., što su učinile i sve njezine države članice;
   budući da je rad Ujedinjenih naroda, Vijeća, sastanka Europskog vijeća iz prosinca 1989. i Odbora za borbu protiv opojnih droga (CELAD) omogućio brzo stupanje na snagu navedene Konvencije;
   budući da će većina država članica dovršiti svoje unutarnje postupke ratifikacije u sljedećih nekoliko mjeseci, a najkasnije do 30. lipnja 1991.;
   budući da bi Zajednica, u pogledu pitanja koja su u njezinoj nadležnosti, stoga trebala odobriti Konvenciju najkasnije istodobno s prvim državama članicama,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Konvencija Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima odobrava se u ime Europske ekonomske zajednice.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Zajednice polaže ispravu o odobrenju Konvencije kod glavnoga tajnika Ujedinjenih naroda.
   Predsjednik Vijeća u skladu s člankom 27. Konvencije istodobno polaže i izjavu o nadležnosti koja se nalazi u prilogu ovoj Odluci.

      Sastavljeno u Luxembourgu 22. listopada 1990.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. DE MICHELIS

   PRILOG
   IZJAVA IZ ČLANKA 2. DRUGOG PODSTAVKA
   Nadležnost Europske ekonomske zajednice u pogledu pitanja koja uređuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima (Izjava na temelju članka 27. stavka 2. Konvencije)
   Prema članku 27. stavku 2. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima regionalne organizacije za gospodarsku integraciju u svojim instrumentima formalne potvrde daju izjavu o opsegu svoje nadležnosti u pogledu pitanja obuhvaćenih Konvencijom.
   Europska ekonomska zajednica osnovana je Rimskim ugovorom koji je potpisan 25. ožujka 1957. i koji je stupio na snagu 1. siječnja 1958. Ovaj je Ugovor izmijenjen i dopunjen Jedinstvenim europskim aktom koji je stupio na snagu 1. srpnja 1987.
   U skladu s gore navedenim odredbama, Europska ekonomska zajednica je trenutačno nadležna za pitanja trgovinske politike koja se odnose na tvari koja se često koriste u nezakonitoj proizvodnji opojnih droga i psihotropnih tvari, pitanja koja su obrađena u članku 12. Konvencije.
   Izvršavanje ovlasti koje su države članice prenijele na Zajednici u skladu s Ugovorima po svojoj se naravni stalno razvija. Stoga Zajednice pridržavaju pravo davanja daljnjih izjava u skladu s člankom 27. stavkom 2. Konvencije.