title: Odluka br. 1855/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uspostavljanju programa Kultura (od 2007. do 2013.)

text:
               16/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               74

         32006D1855

               L 372/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               12.12.2006.

      ODLUKA br. 1855/2006/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 12. prosinca 2006.
   o uspostavljanju programa Kultura (od 2007. do 2013.)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 151. stavak 5. prvu alineju,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (1),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Od ključne je važnosti promicanje suradnje i kulturne razmjene u svrhu poštivanja i promicanja kulturne i jezične raznolikosti u Europi te unapređivanje znanja građana Europe o drugim europskim kulturama i istodobno podizanje njihove svijesti o zajedničkom europskom kulturnom nasljeđu koje dijele. Promicanje kulturne i jezične suradnje na taj način doprinosi opipljivosti europskoga građanstva jer potiče izravno sudjelovanje europskih građana u procesu integracije.

               (2)

               Aktivna kulturna politika usmjerena na očuvanje europske kulturne raznolikosti i promicanje zajedničkih kulturnih elemenata i kulturnoga nasljeđa može doprinijeti poboljšanju uočljivosti Europske unije izvana.

               (3)

               Kako bi građani pružili punu podršku i u potpunosti sudjelovali u europskoj integraciji, veći naglasak trebalo bi staviti na njihove zajedničke kulturne vrijednosti i korijene kao ključne vrijednosti njihovog identiteta i članstva u društvu koje se temelji na slobodi, pravičnosti, demokraciji, poštivanju ljudskog dostojanstva i integriteta, toleranciji i solidarnosti, u potpunosti poštujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima.

               (4)

               Nužno je da sektor kulture doprinese i igra ulogu u političkom razvoju Europe u širem smislu. Sektor kulture sam je po sebi važan poslodavac te uz to postoji jasna veza između ulaganja u kulturu i gospodarski razvoj, zbog čega je važno jačati kulturnu politiku na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Sukladno tome, mjesto kulturne djelatnosti u razvoju koji se odvija u sklopu Lisabonske strategije trebalo bi ojačati, budući da takve djelatnosti u sve većoj mjeri doprinose europskome gospodarstvu.

               (5)

               Također je neophodno promicati aktivnu ulogu građanstva i jačati borbu protiv isključenosti u svakom obliku, uključujući rasizam i ksenofobiju. Unapređenje pristupa kulturi za što je moguće veći broj ljudi može poslužiti kao sredstvo u borbi protiv socijalne isključenosti.

               (6)

               Članak 3. Ugovora propisuje da je cilj Zajednice uklanjanje nejednakosti i promicanje jednakosti između muškaraca i žena kroz sve aktivnosti koje su navedene u tom članku.

               (7)

               Programi za kulturu Kaleidoscope, Ariane, Raphael i Kultura 2000, koji su utvrđeni u odlukama br. 719/96/EZ (3), 2085/97/EZ (4), 2228/97/EZ (5) odnosno 508/2000/EZ (6), označili su napredak u fazama provođenja aktivnosti Zajednice u kulturi. Na taj je način stečeno značajno iskustvo, posebno kroz evaluaciju tih kulturnih programa. U ovome trenutku trebalo bi racionalizirati i jačati djelovanja Zajednice u kulturi na temelju rezultata tih evaluacija, rezultata savjetovanja sa svim zainteresiranim stranama i novijim rezultatima rada europskih institucija. Stoga je u tu svrhu primjereno utvrditi program.

               (8)

               Same europske institucije u mnogim su prilikama progovorile o temama koje su povezane s djelovanjem Zajednice u kulturi i izazovima suradnje u kulturi, osobito u rezolucijama Vijeća od 25. lipnja 2002. o novom planu rada za europsku suradnju u području kulture (7) i od 19. prosinca 2002. o provedbi plana rada za europsku suradnju u području kulture (8), rezolucije Europskog parlamenta od 5. rujna 2001. o suradnji u kulturi u Europskoj uniji (9), od 28. veljače 2002. o provedbi programa Kultura 2000 (10)., od 22. listopada 2002. o važnosti i dinamici kazališne i izvođačke umjetnosti u proširenoj Europi (11) te od 4. rujna 2003. o kulturnoj djelatnosti (12) i mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2003. o produljenju trajanja programa Kultura 2000.

               (9)

               Vijeće je, u ranije spomenutim rezolucijama, naglasilo potrebu za usvajanjem koherentnijeg pristupa na razini Zajednice u pogledu kulture te da europska dodana vrijednost ima ključni značaj i da je odlučujući koncept u kontekstu europske suradnje u kulturi, kao i opći uvjet za poduzimanje mjera Zajednice u području kulture.

               (10)

               Kako bi zajedničko kulturno područje naroda Europe postalo stvarnost, važno je promicati transnacionalnu mobilnost kulturnih djelatnika i transnacionalnu razmjenu kulturnih i umjetničkih djela i proizvoda te ohrabrivati dijalog i kulturnu razmjenu.

               (11)

               Vijeće u zaključcima od 16. studenoga 2004. koji se odnose na plan rada u području kulture (2005. - 2006.), Europski parlament u svojoj rezoluciji od 4. rujna 2003. o kulturnoj djelatnosti, i Europski gospodarski i socijalni odbor u svojem mišljenju od 28. siječnja 2004. o kulturnoj djelatnosti u Europi, iznijeli su svoja stajališta o potrebi da se u većoj mjeri u obzir uzmu gospodarske i socijalne karakteristike kulturne djelatnosti koja nije audiovizualna. Nadalje, pripremne radnje za suradnju u području kulture koje su promicane između 2002. i 2004. trebalo bi uzeti u obzir u novome programu.

               (12)

               U tom je kontekstu potrebno promicati snažniju suradnju između kulturnih djelatnika dajući im potporu za višegodišnje projekte suradnje i na taj im način omogućiti da razvijaju zajedničke projekte, osigurati potporu za ciljne mjere s pravom europskom dodanom vrijednošću, pružati potporu simboličnim kulturnim događanjima i suradnji europskih kulturnih organizacija te poticati analizu odabranih tema koje su u europskom interesu, kao i prikupljati i širiti informacije i aktivnosti koje su usmjerene na maksimalno povećanje utjecaja projekata u području europske suradnje u kulturi i razvoja europske kulturne politike.

               (13)

               Temeljem Odluke br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2007. do 2019 (13)., trebalo bi odvojiti značajna financijska sredstva za tu manifestaciju, koja za Europljane ima vrlo važnu ulogu i pomaže u jačanju osjećaja pripadnosti zajedničkom kulturnom području. U kontekstu tog događanja, naglasak bi trebalo staviti na transeuropsku suradnju u kulturi.

               (14)

               Potporu bi trebalo pružiti organizacijama koje rade na kulturnoj suradnji u Europi i na taj način igraju ulogu ambasadora europske kulture, na temelju iskustava koje je Europska unija stekla u smislu Odluke br. 792/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o uspostavljanju programa djelovanja Zajednice u svrhu promicanja tijela aktivnih na europskoj razini u području kulture (14).

               (15)

               Sukladno načelu slobode izražavanja, neophodno je da Program doprinese nastojanjima Europske unije kojima promiče održivi razvoj i borbu protiv svih oblika diskriminacije.

               (16)

               Zemlje kandidatkinje za pristupanje Europskoj uniji i članice EFTA-e koje su u potpisnice Sporazuma o EGP-u trebale bi biti prepoznate kao potencijalne sudionice u programima Zajednice, u skladu sa sporazumima koji su zaključeni s dotičnim državama.

               (17)

               Europsko je Vijeće 19. i 20. lipnja 2003. usvojilo program Solunska agenda za Zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji, kojim se utvrđuje da bi programi Zajednice trebali biti otvoreni državama koje su u Procesu stabilizacije i pridruživanja na temelju okvirnih sporazuma koji se trebaju potpisati između Zajednice i dotičnih država. Ako to žele, dotične države trebale bi imati mogućnost sudjelovanja u Programu, ovisno o proračunskim sredstvima ili političkim prioritetima, ili bi trebale imati koristi od ograničene suradnje na temelju dodatnih financijskih sredstava i posebnih postupaka koje će utvrditi dotične stranke.

               (18)

               Program bi također trebao biti otvoren za suradnju ostalim trećim zemljama koje su potpisale sporazume sa Zajednicom, a koji obuhvaćaju kulturu, u skladu s postupcima koji će se utvrditi.

               (19)

               U svrhu povećanja dodane vrijednosti djelovanja Zajednice, neophodno je osigurati cjelovitost i komplementarnost djelovanja koja se poduzimaju u okviru ove Odluke i drugih odgovarajućih politika, djelovanja i instrumenata Zajednice, u skladu s člankom 151. stavkom 4. Ugovora. Posebnu pozornost trebalo bi obratiti na dodirne točke mjera Zajednice u područjima kulture i obrazovanja i mjera koje promiču razmjenu najboljih praksi i bliskiju suradnju na europskoj razini.

               (20)

               U vezi s pružanjem potpore Zajednice, u obzir bi trebalo uzeti specifičnu prirodu sektora kulture u Europi, a posebno osigurati da se u najvećoj mogućoj mjeri pojednostavne administrativni i financijski postupci, da se prilagode zacrtanim ciljevima, praksi i razvoju u sektoru kulture.

               (21)

               Komisija, države članice i kontaktne točke za kulturu trebali bi raditi na poticanju sudjelovanja manjih subjekata u projektima višegodišnje suradnje i organizaciji aktivnosti kojima je cilj zbližavanje potencijalnih partnera u projektima.

               (22)

               Program bi trebao približiti specifične kvalitete i stručno znanje kulturnih subjekata iz cijele Europe. Prema potrebi, Komisija i države članice trebale bi poduzeti mjere kojima će se riješiti problem niske stope sudjelovanja kulturnih subjekata u svim državama članicama ili zemljama sudionicama.

               (23)

               U okviru suradnje između Komisije i država članica poželjno je osigurati trajno praćenje i evaluaciju Programa u svrhu prilagodbi, posebno s obzirom na prioritete za provedbu mjera. Evaluacija bi trebala uključiti vanjsku evaluaciju koju trebaju provoditi neovisna i nepristrana tijela.

               (24)

               Postupci praćenja i evaluacije Programa trebali bi se temeljiti na ciljevima i pokazateljima koji su specifični, mjerljivi, dostižni, relevantni i vremenski određeni.

               (25)

               Kako bi se spriječile nepravilnosti i prevara te osigurao povrat izgubljenih ili prenesenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, potrebno je primijeniti prikladne mjere.

               (26)

               Potrebno je uspostaviti jedinstveni instrument za financiranje i programiranje za suradnju u kulturi, pod nazivom Program Kultura, za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.

               (27)

               Ovom se odlukom utvrđuje, za cijelo vrijeme trajanja Programa, financijska omotnica koji predstavlja osnovnu referencu u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (15).

               (28)

               Mjere potrebne za provedbu ove Odluke trebalo bi donijeti u skladu s Odlukom Vijeća br. 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (16).

               (29)

               Mjere potrebne za financijsku provedbu ove Odluke trebalo bi usvojiti u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih Zajednica (17) (dalje u tekstu „Financijska uredba”), i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (18).

               (30)

               Djelovanje zajednice komplementarno je nacionalnom ili regionalnom djelovanju u području suradnje u kulturi. Budući da ciljeve ove Uredbe, prvenstveno unapređivanje europskoga kulturnog područja koje se temelji na zajedničkome kulturnom nasljeđu (transnacionalna mobilnost kulturnih djelatnika u Europi, transnacionalno kretanje umjetničkih djela i kulturnih i umjetničkih proizvoda te međukulturalni dijalog), države članice ne mogu dostatno ostvariti zbog njihova transnacionalnog karaktera, nego ih se, s obzirom na opseg i učinke djelovanja, može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti koje je utvrđeno člankom 5. Ugovora o osnivanju Europske Zajednice. U skladu s načelom proporcionalnosti koje je propisano istim člankom, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (31)

               Potrebne su prijelazne odredbe koje će osigurati neometan prijelaz između programa koji su sastavljeni na temelju Odluka br. 508/2000/EZ i br. 792/2004/EZ s jedne strane te Programa uspostavljenog ovom Odlukom s druge strane,

         ODLUČILI SU:
   Članak 1.
   Uspostavljanje i trajanje
   1.   Ovom se Odlukom uspostavlja program Kultura, jedinstveni višegodišnji program za provedbu mjera Zajednice u području kulture, koji je otvoren za sve sektore u kulturi i sve kategorije kulturnih subjekata (dalje u tekstu „Program”).
   2.   Program se provodi od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.
   Članak 2.
   Proračun
   1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje navedeno u članku 1. utvrđuje se u iznosu od 400 milijuna eura.
   2.   Godišnja sredstva odobrava proračunsko tijelo unutar ograničenja financijskog okvira.
   Članak 3.
   Ciljevi
   1.   Opći je cilj Programa unapređenje područja kulture koje dijele Europljani, a koje se temelji na zajedničkom kulturnom nasljeđu kroz razvoj suradnje u kulturi između stvaralaca, sudionika kulture i kulturnih institucija u državama koje sudjeluju u Programu, u svrhu poticanja razvoja statusa europskih građana. Program je otvoren za sudjelovanje kulturnoj djelatnosti osim audiovizualne, osobito malim poduzećima u području kulture, ako takve grane djeluju u neprofitnom kulturnom svojstvu.
   2.   Posebni ciljevi ovog Programa su:

               (a)

               promicanje transnacionalne mobilnosti kulturnih djelatnika;

               (b)

               potpora transnacionalnoj mobilnosti kulturno-umjetničkih djela i proizvoda;

               (c)

               promicanje međukulturnog dijaloga.

         Članak 4.
   Područja djelovanja
   1.   Ciljevi Programa postižu se provedbom sljedećih mjera, koje su opisane u Prilogu:

               (a)

               potpora sljedećim djelovanjima u kulturi:

                           —

                           projektima višegodišnje suradnje,

                           —

                           mjerama suradnje,

                           —

                           posebnim djelovanjima;

               (b)

               potpora tijelima koja aktivno djeluju u području kulture na europskoj razini;

               (c)

               potpora aktivnostima analize, prikupljanja i diseminacije informacija i mjerama koje maksimalno povećavaju učinak projekata u području europske kulturne suradnje i razvoja europske kulturne politike.

         2.   Navedene mjere provode se u skladu s odredbama koje su propisane u Prilogu.
   Članak 5.
   Odredbe o trećim zemljama
   1.   Program je otvoren za sudjelovanje sljedećim zemljama:

               (a)

               zemljama EFTA-e koje su članice EGP-a, u skladu s odredbama Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (EGP);

               (b)

               zemljama kandidatkinjama koje se koriste pretpristupnom strategijom za pristupanje Uniji, u skladu s općim načelima i općim uvjetima i postupcima za sudjelovanje dotičnih zemalja u programima Zajednice koji su utvrđeni okvirnim sporazumima;

               (c)

               zemljama zapadnog Balkana u skladu s postupcima koje su dotične zemlje definirale slijedom okvirnih sporazuma koji predviđaju njihovo sudjelovanje u programima Zajednice.

         Pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti i plaćena dodatna odobrena sredstva, zemlje navedene u ovom stavku imaju pravo na puno sudjelovanje u Programu.
   2.   Program je također otvoren za suradnju s ostalim trećim zemljama koje su sa Zajednicom zaključile sporazume o pridruživanju ili suradnji, a koji uključuju klauzule o kulturi, na temelju dodatnih odobrenih sredstva i specifičnih postupaka koje treba utvrditi.
   Zemlje zapadnog Balkana navedene u stavku 1. točki (c), a koje ne žele iskoristiti pogodnosti koje ostvaruju punom suradnjom u Programu mogu imati koristi od suradnje u okviru Programa sukladno uvjetima koji su određeni u ovom stavku.
   Članak 6.
   Suradnja s međunarodnim organizacijama
   Program omogućuje zajedničko djelovanje s međunarodnim organizacijama koje su nadležne za područje kulture, kao što su UNESCO ili Vijeće Europe, na temelju zajedničkih doprinosa i u skladu s različitim pravilima koja prevladavaju u svakoj od institucija ili organizacija za provedbu mjera navedenih u članku 4.
   Članak 7.
   Nadopunjavanje s ostalim instrumentima Zajednice
   Komisija osigurava poveznicu između Programa i ostalih instrumenata Zajednice, osobito onih koji se odnose na strukturne fondove i onih iz područja obrazovanja, strukovnog osposobljavanja, istraživanja, informacijskog društva, državljanstva, mladih, sporta, jezika, socijalne uključenosti, vanjskih odnosa EU-a i borbe protiv svih oblika diskriminacije.
   Članak 8.
   Provedba
   1.   Komisija provodi djelovanja Zajednice koja su predmet Programa u skladu s Prilogom.
   2.   U skladu s postupkom opisanim u članku 9. stavku 2. usvajaju se sljedeće mjere:

               (a)

               godišnji plan rada koji uključuje prioritete, kriterije za odabir i postupke;

               (b)

               godišnji proračun i raspodjelu sredstava za različita djelovanja iz Programa;

               (c)

               postupci za praćenje i evaluaciju Programa;

               (d)

               financijska potpora koju će osigurati Zajednica na temelju članka 4. stavka 1. točke (a) prve alineje: iznosi, trajanje, raspodjela i korisnici.

         3.   Sve ostale mjere koje su potrebne za provedbu ove Odluke usvajaju se u skladu s postupkom opisanim u članku 9. stavku 3.
   Članak 9.
   Odbor
   1.   Komisiji u radu pomaže odbor.
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezina članka 8.
   Razdoblje utvrđeno u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ je dva mjeseca.
   3.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezina članka 8.
   4.   Odbor donosi svoj poslovnik.
   Članak 10.
   Kontaktne točke za kulturu
   1.   Kao što je određeno u odjeljku I.3.1. Priloga, kontaktne točke za kulturu djeluju kao provedbena tijela koja šire informacije o Programu na nacionalnoj razini, uzimajući u obzir članak 52. stavak 2. točku (c) i stavak 3. Financijske uredbe.
   2.   Kontaktne točke za kulturu moraju se pridržavati sljedećih kriterija:

               (a)

               moraju imati dostatan broj osoblja, sa stručnim i jezičnim sposobnostima prikladnima za rad u okolini međunarodne suradnje;

               (b)

               moraju imati odgovarajuću infrastrukturu, osobito s obzirom na informacijsku i komunikacijsku tehnologiju;

               (c)

               moraju djelovati u administrativnom okruženju koje im omogućuje da svoje zadaće izvršavaju na zadovoljavajući način i da izbjegavaju sukob interesa.

         Članak 11.
   Financijske odredbe
   1.   Financijska potpora pruža se u obliku bespovratnih sredstva pravnim osobama. Bespovratna se sredstva u određenim slučajevima mogu dodijeliti fizičkim osobama u skladu s uvjetima propisanima u članku 114. stavku 1. Financijske uredbe. Komisija također može dodijeliti nagrade fizičkim ili pravnim osobama za djelovanja ili projekte koji se provode u okviru Programa. Ovisno o prirodi djelovanja, može se odobriti paušalno financiranje i/ili primjena troškova po jedinici.
   2.   Komisija može odlučiti, u skladu s karakteristikama korisnika i prirodom djelovanja, hoće li dotične izuzeti od provjere stručne osposobljenosti i kvalifikacija koje su potrebne za uspješno dovršenje predloženog djelovanja ili programa.
   3.   Za određene aktivnosti u Europskim prijestolnicama kulture koje su imenovane na temelju Odluke 1419/1999/EZ mogu se odobriti bespovratna sredstva ili nagrade.
   Članak 12.
   Doprinos ostalim ciljevima Zajednice
   Program mora doprinositi jačanju poprečnih ciljeva Zajednice, osobito putem:

               (a)

               promicanja temeljnih načela slobode izražavanja;

               (b)

               podizanja svijesti o važnosti doprinosa održivom razvoju;

               (c)

               promicanja uzajamnog razumijevanja i tolerancije u Europskoj uniji;

               (d)

               doprinosa ukidanju svih vrsta diskriminacija koje se temelje na spolu, rasnom ili etničkom podrijetlu, religiji ili uvjerenju, invaliditetu, starosti ili spolnoj orijentaciji.

         Posebna pozornost mora se obratiti na usklađenost i nadopunjavanje ovog Programa i politika Zajednice u području kulturne suradnje s trećim zemljama.
   Članak 13.
   Praćenje i evaluacija
   1.   Komisija osigurava redovito praćenje Programa s obzirom na ispunjavanje njegovih ciljeva. Rezultati postupka praćenja i evaluacije koriste se prilikom provođenja Programa.
   Praćenje osobito uključuje izvješća koja su navedena u stavku 3. točkama (a) i (c).
   Posebni ciljevi Programa mogu se, na temelju rezultata izvješća o praćenju, preispitati u skladu s postupkom koji je utvrđen u članku 251. Ugovora.
   2.   Komisija osigurava redovitu i neovisnu vanjsku evaluaciju Programa.
   3.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija:

               (a)

               privremeno izvješće o evaluaciji postignutih rezultata te o kvalitativnim i kvantitativnim aspektima provedbe Programa do 31. prosinca 2010.;

               (b)

               komunikaciju o nastavku Programa do 31. prosinca 2011.;

               (c)

               izvješće o ex post evaluaciji do 31. prosinca 2015.

         Članak 14.
   Prijelazne odredbe
   Djelovanja započeta prije 31. prosinca 2006. na temelju odluka br. 508/2000/EZ i br. 792/2004/EZ nastavljaju se provoditi sve do njihova zaključenja u skladu s odredbama tih odluka.
   Odbor osnovan sukladno uvjetima iz članka 5. Odluke br. 508/2000/EZ zamjenjuje se odborom iz članka 9. ove Odluke.
   Članak 15.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Strasbourgu 12. prosinca 2006.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. PEKKARINEN

      (1)  SL C 164, 5.7.2005., str. 65.

      (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 25. listopada 2005. (SL C 272 E, 9.11.2006., str. 233.), Zajedničko stajalište Vijeća od 18. srpnja 2006. (SL C 238 E; 3.10.2006., str. 18.) i Stajalište Europskog parlamenta od 24. listopada 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu). Odluka Vijeća od 11. prosinca 2006.

      (3)  Odluka br. 719/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. ožujka 1996. o uspostavljanju programa potpore za umjetničke i kulturne aktivnosti s europskom dimenzijom (Kaleidoscope) (SL L 99, 20.4.1996., str. 20.). Odluka kako je izmijenjena Odlukom br. 477/1999/EZ (SL L 57, 5.3.1999., str. 2.).

      (4)  Odluka br. 2085/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 1997. o uspostavljanju programa potpore, uključujući prevođenje, u području knjiga i čitanja (Ariane) (SL L 291, 24.10.1997., str. 26.). Odluka kako je izmijenjena Odlukom br. 476/1999/EZ (SL L 57, 5.3.1999., str. 1.).

      (5)  Odluka br. 2228/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1997. o uspostavljanju programa aktivnosti Zajednice u području kulturnog nasljeđa (Program Raphael) (SL L 305, 8.11.1997., str. 31.). Odluka je stavljena izvan snage Odlukom br. 508/2000/EZ (SL L 63, 10.3.2000., str. 1.).

      (6)  Odluka br. 508/2000/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. veljače 2000. o uspostavljanju programa „Kultura 2000” (SL L 63, 10.3.2000., str. 1.). Odluka kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ-a) br. 885/2004 (SL L 168, 1.5.2004., str. 1.).

      (7)  SL C 162, 6.7.2002., str. 5.

      (8)  SL C 13, 18.1.2003., str. 5.

      (9)  SL C 72 E, 21.3.2002., str. 142.

      (10)  SL C 293 E, 28.11.2002., str. 105.

      (11)  SL C 300 E, 11.12.2003., str. 156.

      (12)  SL C 76 E, 25.3.2004., str. 459.

      (13)  SL L 304, 3.11.2006., str. 1.

      (14)  SL L 138, 30.4.2004., str. 40.

      (15)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

      (16)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

      (17)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (18)  SL L 357, 31.12.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 1248/2006 (SL L 227, 19.8.2006., str. 3.).
   PRILOG
   I.   OPIS AKTIVNOSTI I DOGAĐANJA
   1.   Prva skupina: potpora za djelovanja u kulturi

   1.1.   Projekti višegodišnje suradnje

   Program pruža potporu održivim i strukturiranim projektima suradnje u kulturi u svrhu približavanja specifičnih kvaliteta i stručnog znanja kulturnih subjekata iz cijele Europe. Dotična je potpora namijenjena kao pomoć projektima suradnje u početnoj fazi i fazi strukturiranja ili u fazi njihova zemljopisnog širenja. Cilj je pružanje poticaja za uspostavljanje održivih temelja i postizanje financijske neovisnosti.
   Svaki projekt suradnje uključuje barem šest subjekata iz šest različitih država sudionica Programa. Njihov je cilj približavanje različitih subjekata iz jednog ili više sektora u raznovrsnim višegodišnjim aktivnostima, unutarsektorske ili međusektorske prirode, ali koji moraju imati zajednički cilj.
   Svaki projekt suradnje namijenjen je izvršavanju određenog broja strukturiranih, višegodišnjih aktivnosti u području kulture. Te se aktivnosti provode tijekom cijelog razdoblja financiranja iz Zajednice. Predmetne aktivnosti moraju imati barem dva od tri posebna cilja koji su navedeni u članku 3. stavku 2. Prvenstvo će imati oni projekti suradnje koji su namijenjeni razvoju aktivnosti koje ispunjavaju tri posebna cilja navedena u tom članku.
   Projekti suradnje odabiru se nakon poziva na podnošenje prijedloga sukladno Financijskoj uredbi. U tom kontekstu, odabir se između ostalog temelji na prepoznatoj stručnosti suorganizatora u njihovom području aktivnosti, njihovoj financijskoj i operativnoj sposobnosti da provedu predložene aktivnosti te kvaliteti dotičnih aktivnosti i mjeri u kojoj ispunjavaju opći cilj i posebne ciljeve Programa, kao što je propisano člankom 3.
   Projekti suradnje moraju se temeljiti na ugovoru o suradnji, odnosno zajedničkom dokumentu u pravnom obliku u jednoj od država sudionica, a koji moraju potpisati svi suorganizatori.
   Potpora Zajednice ne smije prijeći 50 % projektnog proračuna i po prirodi je degresivna. Ne smije prijeći EUR 500 000 godišnje za sve aktivnosti u okviru projekata suradnje. Ta se potpora dodjeljuje za razdoblje od tri do pet godina.
   Primjerice, približno 32 % ukupnog proračuna dodijeljenog za Program namijenjeno je ovakvoj vrsti potpore.
   1.2.   Mjere suradnje

   Program pruža potporu djelovanjima kulturne suradnje na sektorskoj i međusektorskoj razini među subjektima u Europi. Prvenstvo imaju kreativnost i inovativnost. Posebno se potiče djelovanja čiji je cilj istraživanje novih mogućnosti za suradnju u svrhu njihova razvijanja tijekom duljeg vremenskog razdoblja.
   Svako djelovanje mora biti osmišljeno i provedeno u partnerstvu s barem tri kulturna subjekta u tri različite države sudionice, bez obzira na to jesu li subjekti iz jednoga ili iz više sektora.
   Djelovanja se odabiru nakon poziva na podnošenje prijedloga sukladno Financijskoj uredbi. U tom se kontekstu odabir temelji na prepoznatoj stručnosti suorganizatora, njihovoj financijskoj i poslovnoj sposobnosti da provedu predložene aktivnosti te kvaliteti dotičnih aktivnosti i mjeri u kojoj ispunjavaju opći cilj i posebne ciljeve Programa, kao što je propisano člankom 3.
   Potpora Zajednice ne smije prijeći 50 % projektnog proračuna. On ne smije biti manji od EUR 50 000 ni veći od EUR 200 000. Ta se potpora dodjeljuje za razdoblje od najdulje 24 mjeseca.
   Uvjeti propisani za ovo djelovanje koji se odnose na minimalni broj subjekata neophodnih da predstave projekte, kao i minimalan i maksimalan iznos potpore Zajednice, mogu se prilagoditi s obzirom na posebnosti književnog prevođenja.
   Primjerice, približno 29 % ukupnog proračuna raspoređenog za Program namijenjeno je ovakvoj vrsti potpore.
   1.3.   Posebna djelovanja

   Program također pruža potporu posebnim djelovanjima. Ta su djelovanja posebna po tome što su značajna u razmjeru i opsegu, moraju imati odjeka među narodima Europe te ojačati osjećaj pripadnosti istoj zajednici, razviti njihovu svijest o kulturnoj raznolikosti država članica i doprinijeti međukulturalnom i međunarodnom dijalogu. Ona moraju ispunjavati barem dva od tri posebna cilja propisana člankom 3.
   Ta posebna djelovanja također moraju pomoći u jačanju uočljivosti djelovanja Zajednice u kulturi kako unutar tako i izvan granica Europske unije. Također moraju doprinijeti podizanju globalne svijesti o bogatstvu i raznolikosti Europske kulture.
   Značajna podrška pružit će se Europskim prijestolnicama kulture kao pomoć u svrhu provođenja aktivnosti koje naglašavaju europsku uočljivost i transeuropsku kulturnu suradnju.
   Posebna djelovanja također mogu uključivati dodjelu nagrada u onoj mjeri u kojoj ona ističu umjetnike, radove ili kulturna ili umjetnička postignuća, predstavljaju ih izvan državnih granica i na taj način potiču mobilnost i razmjene.
   Potpora se u ovom kontekstu može pružiti i suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, kao što je utvrđeno u članku 5. stavku 2. i članku 6.
   Gore navedeni primjeri ne predstavljaju cjelovit popis mjera kojima će vjerojatno biti pružena potpora u okviru ove podskupine Programa.
   Postupci odabira posebnih djelovanja ovisit će o dotičnom djelovanju. Financiranje se odobrava nakon poziva na podnošenja prijedloga i poziva na nadmetanje, osim u slučajevima koji su navedeni u člancima 54. i 168. Financijske uredbe. U obzir će se uzeti i omjer u kojem svako djelovanje ispunjava opće uvjete Programa koji su propisani člankom 3. ove Odluke.
   Potpora Zajednice ne smije prijeći 60 % proračuna projekta.
   Za ilustraciju, približno 16 % ukupnog proračuna dodijeljenog Programu namijenjeno je ovakvoj vrsti potpore.
   2.   Druga skupina: potpora organizacijama aktivnim u području kulture na europskoj razini

   Ova potpora je u obliku bespovratnog sredstva za poslovanje za sufinanciranje izdataka povezanih sa stalnim programom rada organizacija, čiji su ciljevi od općeg europskog interesa u području kulture ili sastavni dio politike Unije u tom području.
   Donijet će se odredba kojom se propisuje da se takva bespovratna sredstva dodjeljuju na temelju godišnjih poziva na podnošenje prijedloga.
   Primjerice, približno 10 % ukupnog proračuna raspoređenog za Program namijenjeno je ovoj skupini.
   Potpora može biti pružena organizacijama koje rade na promicanju kulturne suradnje na jedan ili više od sljedećih načina:

               —

               osiguravaju zastupanje na razini Zajednice,

               —

               prikupljaju ili diseminiraju informacije u svrhu olakšavanja transeuropske kulturne suradnje,

               —

               umrežavanje organizacija koje aktivno djeluju u području kulture na europskoj razini,

               —

               sudjeluju u projektima kulturne suradnje ili djeluju u svojstvu veleposlanika europske kulture.

         Te organizacije moraju predstavljati istinsku europsku dimenziju. S tim u vezi, one moraju izvršavati svoje aktivnosti na europskoj razini, same ili u obliku različitih koordiniranih udruga, a njihova struktura (registrirani članovi) i aktivnosti moraju imati potencijalni utjecaj na razini Europske unije ili pokrivati barem sedam europskih država.
   Ova skupina otvorena je organizacijama koje primaju potporu na temelju dijela 2 Priloga I. Odluci br. 792/2004/EZ, kao i svakoj drugoj organizaciji aktivnoj u području kulture na europskoj razini, pod uvjetom da ispunjava ciljeve utvrđene u članku 3. ove Odluke te da poštuje odredbe i uvjete propisane ovom Odlukom.
   Korisnici ovih bespovratnih sredstava za poslovanje odabiru se putem poziva na podnošenje prijedloga. Taj se postupak provodi na temelju usklađenosti radnih programa organizacija s posebnim ciljevima koji su utvrđeni u članku 3.
   Ukupna bespovratna sredstva za poslovanje dodijeljena u okviru ove skupine ne smiju prijeći 80 % dopuštenih izdataka dotičnog tijela za godinu u kojoj se bespovratno sredstvo dodjeljuje.
   3.   Treća skupina: potpora analizama, prikupljanju i diseminaciji informacija te jačanju utjecaja projekata u području kulturne suradnje

   Primjerice, približno 5 % ukupnog proračuna raspoređenog za Program namijenjeno je ovoj skupini.
   3.1.   Potpora kontaktnim točkama za kulturu

   Kako bi se osiguralo ciljana, učinkovita diseminacija praktičnih informacija o Programu na licu mjesta, osigurat će se potpora putem kontaktnih točaka za kulturu. Ta će tijela, koja djeluju na nacionalnoj razini, biti osnovana na dobrovoljnoj osnovi u skladu s člankom 39. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2342/2002.
   Zadaće kulturnih kontaktnih točaka su:

               —

               promicanje Programa,

               —

               olakšavanje pristupa Programu i poticanje sudjelovanja u njegovim aktivnostima za što je više moguće profesionalca i subjekata iz područja kulture, putem učinkovite diseminacije informacija i razvijanja odgovarajućih inicijativa za međusobno umrežavanje,

               —

               osiguravanje učinkovite veze s različitim institucijama koje pružaju potporu sektoru kulture u državama članicama i na taj način doprinose komplementarnosti između mjera koje se provode u sklopu Programa i nacionalnih mjera potpore,

               —

               na zahtjev, osiguravanje informacija o ostalim programima Zajednice koji su otvoreni za kulturne projekte.

         3.2.   Potpora analizama u području kulturne suradnje

   Program pruža potporu provođenju studija i analiza u području europske kulturne suradnje i razvoja europske kulturne politike. Cilj ove potpore je povećanje obujma i kvalitete informacija i podataka te razvoj usporedivih podataka i analiza kulturne suradnje na europskoj razini, posebno s obzirom na mobilnost stvaratelja i sudionika kulture, razmjenu umjetničkih radova i kulturnih proizvoda i međukulturni dijalog.
   U sklopu ove skupine potpora se može pružiti studijama i analizama koje doprinose povećanju spoznaja o fenomenu transeuropske kulturne suradnje i stvaranju povoljnih uvjeta za njezin procvat. Osobito će se poticati projekti kojima je cilj prikupljanje i analiza statističkih podatka.
   3.3.   Potpora prikupljanju i diseminaciji informacija za jačanje utjecaja projekata u području kulturne suradnje.

   Program pruža podršku prikupljanju i diseminaciji informacija i aktivnosti kojima je cilj maksimalno povećati utjecaj projekata kroz razvoj internetskog alata usmjerenog na potrebe profesionalaca u kulturi u području transeuropske kulturne suradnje.
   Taj bi alat trebao omogućiti razmjenu iskustava i dobre prakse te diseminaciju informacija o Programu, kao i transeuropsku kulturnu suradnju u širem smislu.
   II.   UPRAVLJANJE PROGRAMOM
   Financijska alokacija za Program također može obuhvatiti troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, a koji su izravno potrebni za upravljanje i ostvarivanje ciljeva Programa, osobito studija, sastanaka, aktivnosti informiranja i objavljivanja, troškove vezane uz kompjutorsko umrežavanje kojemu je cilj razmjena informacija, uz sve ostale troškove za tehničku i administrativnu pomoć koju Komisija ima na raspolaganju za upravljanje Programom.
   III.   KONTROLE I REVIZIJE
   Za projekte odabrane u skladu s postupkom opisanim u članku 11. stavku 2. uspostavlja se sustav revizije na temelju uzorka.
   Korisnik bespovratnog sredstva dužan je Komisiji na raspolaganje staviti sve popratne dokumente koji se odnose na izdatke tijekom razdoblja od pet godina od datuma posljednje uplate. Prema potrebi, korisnik bespovratnog sredstva mora osigurati da popratni dokumenti koji su u vlasništvu partnera ili članova budu na raspolaganju Komisiji.
   Komisija može provesti reviziju u svrhu provjere namjene za koju je bespovratno sredstvo korišteno putem svojeg osoblja ili putem drugog kvalificiranog tijela po njezinu izboru. Takve se revizije mogu provoditi u bilo koje vrijeme tijekom trajanja ugovora i tijekom razdoblja od pet godina od datuma plaćanja ostatka financijske potpore. Prema potrebi, na osnovu nalaza revizije Komisija može donijeti odluku o povratu.
   Osoblje Komisije i vanjski suradnici koje je Komisija ovlastila imaju odgovarajući pristup uredima korisnika i svim informacijama u elektroničkom obliku koje su potrebni za provođenje dotičnih revizija.
   Revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) imaju ista prava kao i Komisija, osobito pravo pristupa.
   U svrhu zaštite financijskih interesa Zajednice protiv prijevara i drugih nepravilnosti, Komisija u okviru Programa može provoditi provjere i inspekcije na licu mjesta u skladu Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (1). Prema potrebi, istrage provodi OLAF u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
   IV.   INFORMACIJSKE I KOMUNIKACIJSKE AKTIVNOSTI I AKTIVNOSTI KOJIMA JE CILJ MAKSIMALNO POVEĆATI UTJECAJ PROJEKATA
   1.   Komisija

   Komisija može organizirati seminare, konferencije ili sastanke s ciljem olakšavanja provedbe Programa, organizirati objavljivanje i diseminaciju informacija i druge aktivnosti kojima je cilj maksimalno povećati odgovarajući učinak projekata, kao i praćenje i evaluaciju Programa. Takve se aktivnosti mogu financirati putem bespovratnih sredstava ili postupkom javne nabave, ili ih može izravno organizirati Komisija.
   2.   Kontaktne točke

   Komisija i države članice na dobrovoljnoj osnovi organiziraju i podupiru razmjenu informacija koje su korisne za provedbu Programa putem kontaktnih točaka za kulturu koje djeluju kao provedbena tijela na nacionalnoj razini, u skladu s člankom 54. stavkom 2. točkom (c) i stavkom 3. Financijske uredbe.
   3.   Države članice

   Ne dovodeći u pitanje članak 87. Ugovora, države članice mogu prema potrebi utvrditi programe potpora za individualnu mobilnost kulturnih djelatnika kako bi riješili nizak stupanj njihovog sudjelovanja u Programu. Ta potpora može biti u obliku bespovratnih sredstava za putne troškove kulturnih subjekata u svrhu olakšavanja pripremne faze transnacionalnih kulturnih projekata.
   V.   Cjelokupna raspodjela proračuna
   Raspodjela godišnjeg proračuna za Program

               Postotak proračuna

               1. skupina (potpora za djelovanja u kulturi)

               Približno 77 %

                           —

                           projekti višegodišnje suradnje

               Približno 32 %

                           —

                           mjere suradnje

               Približno 29 %

                           —

                           posebna djelovanja

               Približno 16 %

               2. skupina (potpora organizacijama aktivnim u području kulture na europskoj razini)

               Približno 10 %

               3. skupina – (potpora analizama, prikupljanju i diseminaciji informacija)

               Približno 5 %

               Ukupni izdaci za poslovanje

               Približno 92 %

               Upravljanje programom

               Približno 8 %

         Ovi su postoci indikativni i podložni promjeni od strane Odbora iz članka 9. u skladu s postupkom iz članka 9. stavka 2.

      (1)  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

      (2)  SL L 136, 31.5.1999., str. 1.


title: 2010/589/EU: Odluka Vijeća od 27. rujna 2010. o izmjeni i produljenju razdoblja primjene Odluke o završetku savjetovanja s Republikom Fidži Otocima na temelju članka 96. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a i članka 37. Instrumenta za razvojnu suradnju

text:
               11/Sv. 117

               HR

               Službeni list Europske unije

               16

         32010D0589

               L 260/10

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 27. rujna 2010.
   o izmjeni i produljenju razdoblja primjene Odluke o završetku savjetovanja s Republikom Fidži Otocima na temelju članka 96. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a i članka 37. Instrumenta za razvojnu suradnju
   (2010/589/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217.,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) i revidiran u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2), dalje u tekstu „Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a”, a posebno njegov članak 96.,
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o mjerama koje treba poduzeti i postupcima koje treba primijeniti za provedbu Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EZ-a (3), a posebno njegov članak 3.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1905/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o osnivanju instrumenta za financiranje razvojne suradnje (4) (dalje u tekstu „Instrument za razvojnu suradnju”), a posebno njezin članak 37.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Odluka 2007/641/EZ (5) o završetku savjetovanja s Republikom Fidži Otocima na temelju članka 96. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a i člankom 37. Instrumenta za razvojnu suradnju donesena je radi provedbe odgovarajućih mjera koje su uslijedile nakon kršenja bitnih elemenata iz članka 9. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a i vrijednosti koje se navode u članku 3. Instrumenta za razvojnu suradnju.

               (2)

               Te mjere produljene su Odlukom 2009/735/EZ (6) te naknadno Odlukom 2010/208/EU (7) s obzirom da, Republika Fidži Otoci ne samo da još uvijek treba provesti važne obveze koje se tiču bitnih elemenata Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a i Instrumenta za razvojnu suradnju, nego je nedavno bilo i značajnih regresivnih događaja vezano za određen broj tih obveza.

               (3)

               Razdoblje primjene mjera iz odluke Odluke 2007/641/EZ istječe 1. listopada 2010. Primjereno je produljiti njihovu valjanost i u skladu s tim tehnički ažurirati sadržaj odgovarajućih mjera,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2007/641/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „Prestaje važiti 31. ožujka 2011. Redovito se preispituje najmanje jedanput u svakih šest mjeseci.”

               2.

               Prilog se zamjenjuje tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

         Članak 2.
   Pismo koje se nalazi u Prilogu ovoj Odluci upućeno je Republici Fidži Otocima.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. rujna 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         K. PEETERS

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 287, 28.10.2005., str. 4.

      (3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 376.

      (4)  SL L 378, 27.12.2006., str. 41.

      (5)  SL L 260, 5.10.2007., str. 15.

      (6)  SL L 262, 6.10.2009., str. 43.

      (7)  SL L 89, 9.4.2010., str. 7.
   PRILOG

      PRIJEDLOG PISMA

   Nj. E. Ratu Epeli NAILATIKAU
   Predsjednik Republike Fidži Otoka
   Suva
   Republika Fidži Otoci
   Poštovani gospodine,
   Europska unija (EU) pridaje veliku važnost odredbama članka 9. Sporazuma o partnerstvu Između AKP-a i EU-a i članka 3. Instrumenta za razvojnu suradnju. Partnerstvo Između AKP-a i EU-a temelji se na poštivanju ljudskih prava, demokratskim načelima i pravnoj državi, a to su i bitni elementi Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a i osnova su naših odnosa.
   Vijeće Europske unije 11. prosinca 2006. osudilo je vojno preuzimanje vlasti u Fidžiju.
   U skladu s člankom 96. Sporazuma o partnerstvu Između AKP-a i EU-a i s obzirom da je vojno preuzimanje vlasti od 5. prosinca 2006. predstavljalo kršenje bitnih elemenata navedenih u članku 9. tog Sporazuma, EU je pozvao Republiku Fidži Otoci (Fidži) na savjetovanje, kako je predviđeno Sporazumom o partnerstvu između AKP-a i EU-a, kako bi temeljito ispitali stanje i, prema potrebi, poduzeli mjere da se ono popravi.
   Službeni dio savjetovanja započeo je u Bruxellesu 18. travnja 2007. EU je bio zadovoljan što je Privremena vlada tada potvrdila veći broj ključnih preuzetih obveza koje se tiču ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštivanja demokratskih načela i vladavine prava, kako se navodi u nastavku, te je predložila pozitivne korake za njihovu provedbu.
   Na žalost, od tada se zbio niz regresivnih zbivanja, a posebno u travnju 2009., što znači da Fidži trenutačno krši više svojih obveza. To se posebno odnosi na stavljanje Ustava izvan snage, na zaista znatno odgađanje održavanja parlamentarnih izbora i kršenje ljudskih prava. Premda provedba obveza znatno kasni, većina ih je za sadašnje stanje u Fidžiju i dalje izrazito važna i stoga su one priložene ovome pismu. Kako je Fidži jednostrano odlučio raskinuti veći broj ključnih obveza, to je za Fidži rezultiralo gubitkom sredstava iz razvojnih fondova.
   Međutim, u duhu partnerstva koje je temelj Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a, EU izražava spremnost da se uključi u novi krug formalnih savjetovanja čim se ukažu razumni izgledi za njihov pozitivan završetak. Privremeni predsjednik vlade je 1. srpnja 2009. predstavio raspored reformi i ponovne uspostave demokratskog poretka. EU se spreman uključiti u dijalog o spomenutom rasporedu te razmotriti bi li on mogao poslužiti kao osnova novog kruga savjetovanja. U skladu s tim, EU je odlučio produljiti postojeće odgovarajuće mjere za Fidži kako bi se stvorile prilike za nov krug savjetovanja. Iako su neke od odgovarajućih mjera sada već zastarjele, ipak je zaključeno kako će EU radije ispitati mogućnosti za nov krug savjetovanja s Fidžijem, nego da te mjere ažurira jednostrano. U skladu s tim, posebno je važno da se Privremena vlada obveže na unutarnji politički dijalog i fleksibilnost u pogledu vremenskog okvira koji je predvidjela za svoj raspored. Dok se stajalište EU-a ravna, i uvijek će se ravnati, prema bitnim elementima revidiranog Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a i njegovim temeljnim načelima, posebno s obzirom na presudnu ulogu koju imaju dijalog i ispunjavanje uzajamnih obveza, naglašava se da na strani EU-a ne postoje unaprijed zadani zaključci o ishodu budućih savjetovanja.
   Ako kao rezultat novih savjetovanja Fidži preuzme značajne obveze, EU se obvezuje da će brzo pozitivno preispitati ove odgovarajuće mjere. Nasuprot tome, ako se stanje na Fidžiju ne poboljša, za Fidži će se nastaviti daljnji gubitak sredstava iz razvojnih fondova. Ocjena ostvarenog napretka prema povratku ustavnog poretka će za EU posebno biti smjernica u predstojećem odlučivanju o Pratećim mjerama za zemlje koje su obuhvaćene Protokolom o šećeru i o 10. nacionalnom okvirnom programu ERF-a u odnosu na Fidži.
   Sve dok ne započnu nova savjetovanja, EU poziva Fidži da nastavi i pojača intenzivan politički dijalog.
   Odgovarajuće mjere su:

               —

               može se nastaviti pružanje humanitarne pomoći i neposredne potpore civilnom društvu,

               —

               mogu se nastaviti postojeće aktivnosti suradnje, posebno u okviru 8. i 9. ERF-a,

               —

               mogu se provoditi aktivnosti suradnje koje će pomoći ponovnoj uspostavi demokracije i poboljšati upravljanje, osim u zaista iznimnim slučajevima,

               —

               može se nastaviti provedba pratećih mjera za reformu sektora šećera za 2006. Fidži je dogovor o financiranju potpisao na tehničkoj razini 19. lipnja 2007. Napominje se kako sporazum o financiranju sadrži klauzulu o obustavi,

               —

               može se nastaviti pripremanje, i u konačnici potpisivanje višegodišnjeg okvirnog programa pratećih mjera za reformu u sektoru šećera za razdoblje od 2011. do 2013.,

               —

               dovršetak, potpisivanje na tehničkoj razini i provedba državnog strateškog dokumenta i nacionalnog okvirnog programa za 10. ERF s okvirno izdvojenim financijskim sredstvima, kao i moguća dodjela poticajne tranše u vrijednosti do 25 % tog iznosa, ovisit će o tome poštuju li se obveze preuzete s obzirom na ljudska prava i vladavinu prava, a poglavito o tome priznaje li Privremena vlada Ustav, poštuje li se u potpunosti neovisnost pravosuđa, o tome da se što prije ukinu propisi o izvanrednom stanju koji su ponovno uvedeni 6. rujna 2007., da se istraže navodi o kršenjima ljudskih prava ili da se po tim navodima postupi u skladu s postupcima i u okviru foruma koji su u skladu sa zakonima Fidži Otoka i da Privremena vlada učini sve što je u njezinoj moći kako bi spriječila da sigurnosne agencije daju izjave čija je svrha zastrašivanje stanovništva,

               —

               dodijeljena kvota za šećer za 2007. bila je nula,

               —

               raspoloživost kvota šećer za 2008. ovisila je o sposobnosti da se podastru vjerodostojni i pravodobni dokazi o pripremama za izbore u skladu s usuglašenim obvezama, posebno vezano za popis stanovništva, ponovnu izradu granica i izbornu reformu u skladu s Ustavom, te o mjerama koje su poduzete kako bi se osiguralo funkcioniranje Ureda za izbore, uključujući i imenovanje nadzornika za izbore do 30. rujna 2007. u skladu s Ustavom. Ta je dodjela kvota za šećer za 2008. izgubljena 31. prosinca 2009.,

               —

               dodjela kvota za šećer za 2009. opozvana je u svibnju 2009. zato što je Privremena vlada odlučila odgoditi opće izbore do rujna 2014.,

               —

               dodjela kvota za 2010. opozvana je prije 1. svibnja 2010. jer nije ostvaren nikakav napredak u nastavljanju demokratskog procesa; međutim, s obzirom na kritično stanje u sektoru šećera, kako bi se ublažile nepovoljne socijalne posljedice Komisija je izdvojila dio alokacije za izravnu pomoć namijenjenu stanovništvu koje neposredno ovisi o proizvodnji šećera, a kojom središnje upravlja Delegacija EU-a u Suvi i koja se ne usmjerava preko Vlade. Pružanje svake takve pomoći trebat će potvrditi zakonodavna i proračunska tijela EU-a,

               —

               mogla bi se razmotriti mogućnost dodatne potpore za pripremanje i provedbu ključnih obveza, posebno onih kojima se podupire pripremanje i/ili održavanje izbora, koja premašuje ono što je opisano u ovom pismu,

               —

               regionalna suradnja i sudjelovanje Fidžija u njoj ostaju nepromijenjeni,

               —

               suradnja s Europskom investicijskom bankom i Centrom za razvoj poduzetništva može se nastaviti pod uvjetom da su preuzete obveze pravovremeno ispunjene.

         Praćenje obveza odvijat će se prama obvezama koje su navedene u Prilogu ovome pismu i odnose se na redoviti dijalog, suradnju s misijama i izvješćivanje.
   Nadalje, EU očekuje da Fidži s Forumom pacifičkih otoka u potpunosti surađuje na provedbi preporuka koje je dala Skupina uglednih osoba, a potvrdio ih je Forum ministara vanjskih poslova na svojem sastanku održanom u Vanuatuu 16. ožujka 2007.
   Europska unija nastavit će pomno pratiti stanje u Fidžiju. Na temelju članka 8. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a, s Fidžijem će se voditi pojačan politički dijalog kako bi se osigurali poštivanje ljudskih prava, ponovna uspostava demokracije i poštivanje pravne države, sve dok obje stranke ne zaključe da je pojačani dijalog ostvario svoju svrhu.
   Uspori li ili prekine Privremena vlada provedbu preuzetih obveza ili provedba krene unatrag, EU zadržava pravo da tome prilagodi odgovarajuće mjere.
   EU ističe da povlastice koje Fidži ima u suradnji s EU-om ovise o tome poštuju li se bitni elementi Sporazuma o partnerstvu Između AKP-a i EU-a i vrijednosti o kojima se govori u Instrumentu za razvojnu suradnju. Želite li EU uvjeriti da je Privremena vlada potpuno spremna nastaviti raditi na ispunjavanju obveza, nužno je brzo ostvariti znatan napredak u ispunjavanju usuglašenih obveza.
   S poštovanjem,

      Sastavljeno u Bruxellesu

            Za Komisiju

         …

            Za Vijeće

         …

   PRILOG PRILOGU

      OBVEZE USUGLAŠENE S REPUBLIKOM FIDŽI OTOCIMA

   A.   Poštovanje demokratskih načela

      Obveza br. 1

   Slobodni i pošteni parlamentarni izbori održat će se u roku od 24 mjeseca od 1. ožujka 2007., ovisno o nalazima ocjene koju će izvršiti neovisni revizori koje će imenovati Tajništvo Foruma pacifičkih otoka. Postupci za pripremu i održavanje izbora zajednički se prate, prilagođavaju i, prema potrebi, revidiraju na temelju obostrano usuglašenih mjerila. Navedeno posebno uključuje:

               —

               da će Privremena vlada do 30. lipnja 2007. donijeti raspored s datumima za dovršetak raznih mjera koje će se poduzeti za pripremu novih parlamentarnih izbora,

               —

               da se u tom rasporedu navode vremenski okviri za održavanje popisa stanovništva, izradu novih granica i izbornu reformu,

               —

               da će se utvrđivanje granica okruga i izborna reforma provesti u skladu s Ustavom,

               —

               da će se poduzeti mjere da se osigura funkcioniranje Ureda za izbore, uključujući i imenovanje nadzornika za izbore do 30. rujna 2007. u skladu s Ustavom,

               —

               da će se imenovanje potpredsjednika provesti u skladu s Ustavom.

      Obveza br. 2

   Privremena vlada će, kad bude donosila važne zakonodavne akte, fiskalne i druge inicijative i promjene, voditi računa o savjetovanju s civilnim društvom i drugim zainteresiranim subjektima.
   B.   Pravna država

      Obveza br. 1

   Privremena vlada će činiti sve što je u njezinoj moći da spriječi izjave sigurnosnih agencija kojima je svrha zastrašivanje stanovništva.

      Obveza br. 2

   Privremena vlada će poštovati Ustav iz 1997. i jamčiti normalno i neovisno funkcioniranje ustavnih institucija, kao što su Fidžijska komisija za ljudska prava, Komisija za javne službe i Komisija za ustavne zadaće. Očuvat će se bitna neovisnost i funkcioniranje Velikog vijeća poglavica.

      Obveza br. 3

   U potpunosti će se poštovati neovisnost pravosuđa kojem će biti omogućeno slobodno djelovanje, a njegove presude će poštovati sve predmetne strane, a posebno:

               —

               Privremena vlada se obvezuje da će sud u skladu s člankom 138. stavkom 3. Ustava biti imenovan do 15. lipnja 2007.,

               —

               da odsad pa nadalje svako imenovanje i/ili razrješenje sudaca bit će provedeno strogo u skladu s ustavnim odredbama i postupovnim pravilima,

               —

               vojska, policija ili Privremena vlada neće se ni u kojem slučaju i ni u kojem obliku miješati u sudski postupak, uključujući puno poštovanje pravne struke.

      Obveza br. 4

   Svi kazneni postupci povezani s korupcijom odvijat će se kroz odgovarajuće sudske putove i svako drugo tijelo koje bi moglo biti osnovano za istraživanje navodnih slučaja korupcije djelovat će u okviru ustavnih ograničenja.
   C.   Ljudska prava i temeljne slobode

      Obveza br. 1

   Privremena vlada će poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi omogućila istragu svih optužbi o kršenjima ljudskih prava ili obradu u skladu raznim postupcima i forumima na temelju zakona Fidži Otoka.

      Obveza br. 2

   Privremena vlada će u svibnju 2007. ukinuti propise o izvanrednom stanju ako neće postojati nikakve prijetnje nacionalnoj sigurnosti, javnom redu i sigurnosti.

      Obveza br. 3

   Privremena vlada će nastojati osigurati da Fidžijska komisija za ljudska prava djeluje potpuno neovisno i u skladu s Ustavom.

      Obveza br. 4

   Sloboda izražavanja i sloboda medija u svim oblicima u cijelosti se poštuju kako je predviđeno Ustavom.
   D.   Praćenje izvršavanja obveza

      Obveza br. 1

   Privremena vlada se obvezuje održavati redovan dijalog kako bi se omogućilo provjeravanje učinjenog napretka te predstavnicima/tijelima EU-a i EZ-a daje potpuni pristup informacijama o svim pitanjima povezanima s ljudskim pravima, mirnom ponovnom uspostavom demokracije i pravnom državom u Fidžiju.

      Obveza br. 2

   Privremena vlada će u potpunosti surađivati sa svakom misijom iz EU-a i EZ-a koja ocjenjuje i prati napredak.

      Obveza br. 3

   Privremena vlada će, počevši od 30. lipnja 2007., svaka tri mjeseca slati izvješća o napretku u vezi s bitnim elementima Sporazuma iz Cotonoua i obvezama.
   Prima se na znanje kako se određena pitanja mogu učinkovito rješavati samo pragmatičnim pristupom koji priznaje stvarno stanje stvari i koji je usredotočen na budućnost.


title: Odluka Vijeća (EU) 2015/860 od 26. svibnja 2015. o potpisivanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju

text:
               3.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 136/5

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/860
   od 26. svibnja 2015.
   o potpisivanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 115., u vezi s člankom 218. stavkom 5. i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 14. svibnja 2013. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore sa Švicarskom Konfederacijom radi izmjene Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (1) kako bi se taj Sporazum uskladio s najnovijim kretanjima na globalnoj razini, gdje je dogovoreno promicanje automatske razmjene informacija kao međunarodnog standarda.

               (2)

               Tekst Protokola o izmjeni, koji je rezultat pregovora, na odgovarajući način odražava smjernice za pregovore koje je izdalo Vijeće jer se njime Sporazum usklađuje s najnovijim kretanjima na međunarodnoj razini u pogledu automatske razmjene informacija, to jest s globalnim standardom za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima koji je razvila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). Unija, njezine države članice i Švicarska Konfederacija aktivno su sudjelovale u radu OECD-a. Tekst Sporazuma, kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni, pravna je osnova za provedbu globalnog standarda u odnosima između Unije i Švicarske Konfederacije.

               (3)

               Stoga bi Protokol o izmjeni trebalo potpisati u ime Unije, podložno njegovu naknadnom sklapanju,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Potpisivanje Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju odobrava se u ime Unije, podložno sklapanju tog Protokola o izmjeni (2).
   Članak 2.
   Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Protokola o izmjeni u ime Unije.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. svibnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  SL L 385, 29.12.2004., str. 30.

      (2)  Tekst Protokola o izmjeni bit će objavljen zajedno s odlukom o njegovu sklapanju.


title: 2014/835/EU: Odluka Vijeća od 27. studenoga 2014. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o postupku predaje između država članica Europske unije i Islanda i Norveške

text:
               28.11.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 343/1

         ODLUKA VIJEĆA
   od 27. studenoga 2014.
   o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o postupku predaje između država članica Europske unije i Islanda i Norveške

      (2014/835/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. točku (d) u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 10. srpnja 2001. ovlastilo predsjedništvo da, uz pomoć Komisije, u pregovorima dogovori sporazume s Norveškom i Islandom o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima na temelju članaka 24. i 38. Ugovora o Europskoj uniji. To ovlaštenje izmijenjeno je Odlukom Vijeća od 19. prosinca 2002. Predsjedništvo je, uz pomoć Komisije, u pregovorima dogovorilo sporazum o postupku predaje između država članica Europske unije i Islanda i Norveške.

               (2)

               U skladu s Odlukom Vijeća 2006/697/EZ (2) Sporazum između Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o postupku predaje između država članica Europske unije i Islanda i Norveške (dalje u tekstu „Sporazum”) potpisan je 28. lipnja 2006., podložno njegovu sklapanju.

               (3)

               Sporazum još nije sklopljen. Stupanjem na snagu Lisabonskog ugovora 1. prosinca 2009. postupci koje Unija treba slijediti kako bi sklopila Sporazum uređeni su člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               (4)

               Sporazum bi trebalo odobriti.

               (5)

               U skladu s člankom 3. Protokola o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te države članice obavijestile su o svojoj želji da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (6)

               U skladu s člancima 1. i 2. Protokola o stajalištu Danske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke koja za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sporazum između Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o postupku predaje između država članica Europske unije i Islanda i Norveške (3) odobrava se u ime Unije.
   Članak 2.
   Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za davanje, u ime Unije, obavijesti predviđene u članku 38. stavku 1. Sporazuma radi obvezivanja Unije (4).
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. GIACOMELLI

      (1)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 170..

      (2)  Odluka Vijeća 2006/697/EZ od 27. lipnja 2006. o potpisivanju Sporazuma između Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o postupku predaje između država članica Europske unije i Islanda i Norveške (SL L 292, 21.10.2006., str. 1.).

      (3)  SL L 292, 21.10.2006., str. 2.

      (4)  Datum stupanja na snagu Sporazuma objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.


title: 2014/315/Euratom: Odluka Vijeća od 22. listopada 2013. o odobravanju sklapanja od strane Europske komisije, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

text:
               4.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 165/1

         ODLUKA VIJEĆA
   od 22. listopada 2013.
   o odobravanju sklapanja od strane Europske komisije, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

      (2014/315/Euratom)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 24. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Crnom Gorom radi sklapanja Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji („Protokol”).

               (2)

               Ti su pregovori uspješno dovršeni parafiranjem Protokola 16. svibnja 2013.

               (3)

               Sklapanje Protokola od strane Komisije trebalo bi odobriti u pogledu pitanja iz nadležnosti Europske zajednice za atomsku energiju.

               (4)

               Potpisivanje i sklapanje Protokola podliježe posebnom postupku u pogledu pitanja iz nadležnosti Unije i njezinih država članica,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Jedini članak
   Odobrava se sklapanje od strane Europske komisije, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji.
   Tekst Protokola priložen je odluci o njegovu potpisivanju.

      Sastavljeno u Luxembourgu 22. listopada 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. LINKEVIČIUS


title: Odluka Vijeća (Euratom) 2015/2228 od 10. studenoga 2015. o odobravanju Europskoj komisiji da sklopi izmjene protokolâ 1 i 2 uz Sporazum između Francuske Republike, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni sigurnosnih mjera u vezi s Ugovorom o zabrani nuklearnog oružja u Latinskoj Americi i na Karibima

text:
               3.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 317/11

         ODLUKA VIJEĆA (Euratom) 2015/2228
   od 10. studenoga 2015.
   o odobravanju Europskoj komisiji da sklopi izmjene protokolâ 1 i 2 uz Sporazum između Francuske Republike, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni sigurnosnih mjera u vezi s Ugovorom o zabrani nuklearnog oružja u Latinskoj Americi i na Karibima
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Komisija je, u skladu sa smjernicama Vijeća donesenima Odlukom Vijeća od 22. travnja 2013., u pregovorima dogovorila izmjene protokolâ 1 i 2 uz Sporazum između Francuske Republike, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni sigurnosnih mjera u vezi s Ugovorom o zabrani nuklearnog oružja u Latinskoj Americi i na Karibima („izmjene protokolâ 1 i 2”).

               (2)

               Europskoj komisiji trebalo bi odobriti da sklopi izmjene protokolâ 1 i 2,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Europskoj komisiji odobrava se sklapanje izmjena protokolâ 1 i 2 uz Sporazum između Francuske Republike, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni sigurnosnih mjera u vezi s Ugovorom o zabrani nuklearnog oružja u Latinskoj Americi i na Karibima.
   Tekst izmjena protokolâ 1 i 2 priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      PRILOG

                  I.

                  Stavak I. Protokola 1 uz Sporazum između Francuske Republike, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni sigurnosnih mjera u vezi s Ugovorom o zabrani nuklearnog oružja u Latinskoj Americi i na Karibima („Sporazum o sigurnosnim mjerama”) zamjenjuje se sljedećim:

                              „I.

                                          (A)

                                          Sve dok

                                                      (1)

                                                      na francuskim područjima iz Protokola 1 u okviru miroljubivih nuklearnih aktivnosti ne postoji nuklearni materijal u količinama koje premašuju ograničenja za dotičnu vrstu materijala, navedena u članku 35. Sporazuma između Francuske, Zajednice i Agencije o primjeni sigurnosnih mjera u vezi s Ugovorom o zabrani nuklearnog oružja u Latinskoj Americi i na Karibima (dalje u tekstu ‚Sporazum’); ili

                                                      (2)

                                                      se ne donese odluka o izgradnji ili odobrenju izgradnje postrojenja, kako je određeno u definicijama, na francuskim područjima iz Protokola 1,
                                                      provedba odredbi iz dijela II. Sporazuma je u mirovanju, uz iznimku članaka od 31. do 37., članaka 39., 47., 48., 58., 60., 66., 67., 69., članaka od 71. do 75., članka 81., članaka od 83. do 89., članaka 93. i 94.

                                          (B)

                                          Informacije o kojima se izvješćuje na temelju članka 32. točaka (a) i (b) Sporazuma mogu se objediniti i podnijeti u godišnjem izvješću. Slično tome, ako je primjenjivo, podnosi se godišnje izvješće o uvozu i izvozu nuklearnog materijala kako je opisano u članku 32. točki (c).

                                          (C)

                                          Kako bi se omogućilo pravovremeno sklapanje dodatnih dogovora predviđenih člankom 37. Sporazuma, Zajednica:

                                                      (1)

                                                      pravovremeno obavješćuje Agenciju da na francuskim područjima iz Protokola 1 u okviru miroljubivih nuklearnih aktivnosti postoji nuklearni materijal u količinama koje premašuju ograničenja iz odjeljka (A); ili

                                                      (2)

                                                      obavješćuje Agenciju čim se donese odluka o izgradnji ili odobrenju izgradnje postrojenja na francuskim područjima iz Protokola 1,
                                                      ovisno o tome što se dogodi prije. Tada Francuska, Zajednica i Agencija, prema potrebi, dogovaraju postupke za suradnju pri primjeni sigurnosnih mjera predviđenih Sporazumom.”

                  II.

                  Stavak I. Protokola 2 uz Sporazum o sigurnosnim mjerama zamjenjuje se sljedećim:

                              „I.

                              Kada Zajednica obavijesti Agenciju u skladu s odjeljkom I. (C) Protokola 1 uz ovaj Sporazum da na francuskim područjima iz Protokola 1 postoji nuklearni materijal u okviru miroljubivih nuklearnih aktivnosti u količinama koje premašuju ograničenja iz odjeljka I. (A)(1) Protokola 1 uz ovaj Sporazum, ili da je donesena odluka o izgradnji ili odobrenju izgradnje postrojenja, kako je određeno u definicijama, na francuskim područjima iz Protokola 1, iz odjeljka I. (A)(2) Protokola 1 uz ovaj Sporazum, ovisno o tome što se dogodi prije, Francuska, Zajednica i Agencija dogovaraju protokol koji se odnosi na postupke za suradnju pri primjeni sigurnosnih mjera predviđenih Sporazumom. Tim će se postupcima upotpuniti određene odredbe Sporazuma te će se osobito utvrditi uvjeti i način provedbe navedene suradnje tako da se izbjegne nepotrebno udvostručavanje sigurnosnih aktivnosti. Postupci se, u mjeri u kojoj je to moguće, moraju temeljiti na onima koji su u tom trenutku na snazi u skladu s protokolima i dodatnim dogovorima iz drugih sporazuma o sigurnosnim mjerama sklopljenih između država članica Zajednice, Zajednice i Agencije, uključujući povezane posebne sporazume koje su sklopile Zajednica i Agencija.”


title: Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 13. prosinca 2010. o izmjeni Provedbenih mjera za Statut članova Europskog parlamenta

text:
172                       HR                              Službeni list Europske unije                                             01/Sv. 17
32010D1215(01)
C 340/6                                               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                              15.12.2010.
                                      ODLUKA PREDSJEDNIŠTVA EUROPSKOG PARLAMENTA
                                                            od 13. prosinca 2010.
                                 o izmjeni Provedbenih mjera za Statut članova Europskog parlamenta
                                                               (2010/C 340/06)
PREDSJEDNIŠTVO EUROPSKOG PARLAMENTA,                                        (2)   Prema pravilima o plaćanju troškova i naknada člano
                                                                                vima Europskog parlamenta („PEAM pravila”), predsjeda
                                                                                telji odbora ili pododbora primili su godišnju naknadu za
                                                                                podmirenje troškova nastalih u vezi s putovanjima radi
                                                                                sudjelovanja na konferencijama ili događajima s parla
                                                                                mentarnom dimenzijom, koja se bavi pitanjem od europ
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a                       skog interesa koje spada u područje odgovornosti pred
posebno njegov članak 223. stavak 2.,                                             sjedatelja odbora ili pododbora. U prvoj polovici 2009.,
                                                                                ta naknada iznosila je 4 148 eura. Taj se sustav nastavio
                                                                                primjenjivati u okviru Provedbenih mjera. Međutim, zbog
                                                                                nespretne službeničke pogreške, iznos je naveden kao
                                                                                4 000 eura. S učinkom od 1. siječnja 2010. tu bi
uzimajući u obzir Statut članova Europskog parlamenta (1)                         pogrešku trebalo ispraviti.
(„Statut”),
uzimajući u obzir članke 8. i 23. Poslovnika Europskog parla
menta,
                                                                            (3)   Na temelju članka 23. Provedbenih mjera, članovi imaju
                                                                                pravo na naknadu putnih troškova nastalih u državi
                                                                                članici u kojoj su izabrani. Za putovanje zrakom, željez
                                                                                nicom ili brodom, gornja granica je utvrđena na 24
budući da:                                                                        povratna putovanja; za putovanja automobilom, nave
                                                                                dena maksimalna udaljenost ovisi o veličini države
                                                                                članice. Kako bi se članovima pružila veća fleksibilnost,
                                                                                trebalo bi omogućiti da članovi koji su potrošili naknadu
                                                                                za putovanja zrakom, željeznicom ili brodom, dio
                                                                                naknade za putovanje automobilom zamijene za
(1)     Odlukom Predsjedništva Europskog parlamenta od 11. i                      naknadu za putovanje zrakom, željeznicom ili brodom,
        23. studenoga 2009., 14. prosinca 2009., 19. travnja                      pri čemu jedno putovanje zrakom, željeznicom ili
        2010. i 5. srpnja 2010. (2) izmijenjene su Provedbene                     brodom odgovara 2 % maksimalnog broja kilometara,
        mjere za Statut članova Europskog parlamenta (3) („Pro                   koji su dozvoljeni za države članice izbora dotičnog
        vedbene mjere”), između ostalog kako bi se zastupnicima                   člana. Isto bi se trebalo na odgovarajući način primijeniti
        omogućilo da se odreknu svog prava na nadoknadu                           i na članove koji su potrošili naknade za putovanje auto
        troškova liječenja. Kako bi se osigurao stabilan sustav,                  mobilom. Ova izmjena trebala bi se primjenjivati od
        primjereno je da svaka odluka o odricanju od prava ili                    1. siječnja 2011.
        opozivu tog odricanja vrijedi najmanje 12 mjeseci. Kao i
        prethodna izmjena, kojom se stavci 4. i 5. dodaju članku
        3. Provedbenih mjera, izmjene tih propisa donesene
        ovom Odlukom trebale bi se primjenjivati od 7. srpnja
        2010.
(1) Odluka 2005/684/EZ, Euratom Europskog parlamenta od 28. rujna
    2005. o donošenju Statuta članova Europskog parlamenta (SL L 262,
    7.10.2005., str. 1.).
                                                                            (4)   Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje,
(2) SL C 180, 6.7.2010., str. 1.
(3) Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 19. svibnja i                   primjereno je da se zahtjevi za isplatu mirovine, na
    9. srpnja 2008. u vezi s Provedbenim mjerama za Statut članova                koju članovi imaju pravo, podnesu u roku od šest
    Europskog parlamenta (SL C 159, 13.7.2009., str. 1.).                         mjeseci od stjecanja prava na mirovinu, osim u slučaju
 ---pagebreak--- 01/Sv. 17              HR                                Službeni list Europske unije                                                  173
         više sile. Ako se rok ne poštuje, datum početka isplate           3. U članku 23., umeće se sljedeći stavak:
         mirovine trebao bi biti prvi dan mjeseca u kojem je
         zahtjev primljen.
                                                                              „1.a    Na pisani zahtjev, svaki član koji je potrošio svoju
                                                                              naknadu za putovanja zrakom, željeznicom ili brodom, kako
                                                                              je navedeno u točki (a) stavka 1., može zamijeniti svoju
(5)      Potrebno je prilagoditi odredbu Provedbenih mjera u vezi             naknadu za putovanje automobilom, kako je utvrđeno u
         s bankovnim doznakama kako bi se uskladila s Direk                  točki (b) stavka 1., za naknadu za putovanja zrakom, željez
         tivom 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od                    nicom ili brodom, pri čemu jedno jednosmjerno putovanje
         13. studenoga 2007. o uslugama platnog prometa na                    zrakom, željeznicom ili brodom odgovara 2 % maksimalnog
         unutarnjem tržištu (1).                                              broja kilometara koji su dopušteni za države članice izbora
                                                                              dotičnog člana.
(6)      U slučaju smrti bivših članova koji su primali invalidsku
         mirovinu prema PEAM pravilima, njihovi uzdržavanici                  Isto se na odgovarajući način primjenjuje na članove koji su
         trebali bi imati pravo na mirovinu za nadživjele osobe               potrošili svoje naknade za putovanje automobilom.”
         pod istim uvjetima koji su se primjenjivali prije stupanja
         na snagu ovog Statuta,
                                                                           4. U članku 49. stavku 1., dodaje se sljedeći podstavak:
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                                                              „Bivši članovi ili njihovi pravni zastupnici, osim u slučaju
                               Članak 1.                                      više sile, podnose zahtjeve za isplatu starosne mirovine u
                                                                              roku od šest mjeseci od stjecanja prava na mirovinu.
Provedbene mjere mijenjaju se kako slijedi:                                   Nakon tog roka, datum početka isplate starosne mirovine
                                                                              je prvi dan mjeseca u kojem je zahtjev primljen.”
1. U članku 3., stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
                                                                           5. U stavku 63., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
    „4.      Članovi i bivši članovi, koji primaju prijelaznu
    naknadu iz članka 13. Statuta ili mirovinu na temelju
                                                                              „1.    Plaćanja u okviru tih Provedbenih mjera vrše se
    članaka 14. i 15. Statuta, mogu se odreći prava na
                                                                              bankovnom doznakom u skladu s odredbama Direktive
    naknadu troškova liječenja, kako je predviđeno u stavku 1.
                                                                              2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga
    s učinkom od prvog dana mjeseca nakon datuma podno
                                                                              2007. o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu (1).
    šenja zahtjeva. U tom slučaju imaju pravo na nadoknadu
                                                                              Parlament snosi troškove, koje plaća uplatitelj. Sve ostale
    dvije trećine doprinosa za zdravstveno osiguranje, pod
                                                                              naknade plaća primatelj plaćanja.
    uvjetom da ukupno nadoknađeni iznos ne prelazi 400
    eura mjesečno.
                                                                              ___________
                                                                              (1) SL L 319, 5.12.2007., str. 1.”
    5.      Svaki član ili bivši član koji se sukladno stavku 4.
    odrekao svog prava na naknadu troškova liječenja ne može
    se vratiti u sustav prava na nadoknadu troškova liječenja iz
    stavka 1., dok ne prođe 12 mjeseci od dana kad je odricanje            6. U članku 75. stavku 1., dodaje se sljedeći podstavak:
    stupilo na snagu. Isto tako, svaka naknadna promjena, bilo
    da se odnosi na povratak u sustav prava na nadoknadu
    troškova liječenja iz stavka 1. ili odustajanje od tog prava,             „Ako bivši član koji prima invalidsku mirovinu umre nakon
    može se podnijeti tek nakon razdoblja od najmanje 12                      14. srpnja 2009., mirovina za nadživjele osobe isplaćuje se
    mjeseci.”                                                                 njegovom bračnom drugu, stalnom izvanbračnom partneru
                                                                              ili uzdržavanoj djeci, podložno uvjetima iz Priloga I. PEAM
                                                                              pravilima.”
2. U članku 22., prvi podstavak stavka 3. zamjenjuju se sljede
    ćim:
                                                                           7. Dodaje se sljedeći članak:
    „3.      Maksimalni godišnji iznos koji se može nadoknaditi
    za stvarne putne troškove nastale zbog putovanja predsjeda
    telja odbora i pododbora kako bi sudjelovali na konferenci               „Članak 82.
    jama ili događajima koji se bave pitanjem od europskog
    interesa koje spada u sferu odgovornosti njihovih odbora                  Prijelazni režim za odricanje od nadoknade troškova
    ili pododbora i koje ima parlamentarnu dimenziju, iznosi                  liječenja
    4 148 eura. Takvo sudjelovanje zahtijeva prethodno                        Članovi koji se u skladu s člankom 3. stavkom 4. odreknu
    odobrenje predsjednika Parlamenta, nakon provjere da su                   prava na nadoknadu troškova liječenja do 15. ožujka 2011.,
    raspoloživa proračunska sredstava u okviru gore navedenog                 primaju nadoknadu u skladu s uvjetima iz tog stavka, s
    maksimalnog iznosa.”                                                      naknadnim učinkom od 14. srpnja 2009. ili od prvog
                                                                              mjeseca koji slijedi datum zadnje nadoknade troškova lije
(1) SL L 319, 5.12.2007., str. 1.                                             čenja na temelju članka 3. stavka 1.”
 ---pagebreak--- 174        HR                                Službeni list Europske unije                           01/Sv. 17
                                                      Članak 2.
    1.    Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
    2.    Ova se Odluka primjenjuje od istog dana, uz iznimku sljedećih odredbi:
    (a) članka 1. točke 1., koji se primjenjuje od 7. srpnja 2010.;
    (b) članka 1. točke 2., koji se primjenjuje od 1. siječnja 2010.;
    (c) članka 1. točke 3., koji se primjenjuje od 1. siječnja 2011.


title: 2010/11/EU: Odluka Komisije od 7. siječnja 2010. o sigurnosnim zahtjevima koje moraju ispuniti europske norme za prozorske brave i balkonska vrata koja su sigurna za djecu, a koje postavljaju potrošači, sukladno Direktivi 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2009) 10298)  Tekst značajan za EGP

text:
               15/Sv. 22

               HR

               Službeni list Europske unije

               258

         32010D0011

               L 004/91

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 7. siječnja 2010.
   o sigurnosnim zahtjevima koje moraju ispuniti europske norme za prozorske brave i balkonska vrata koja su sigurna za djecu, a koje postavljaju potrošači, sukladno Direktivi 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2009) 10298)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2010/11/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2001/95/EZ propisuje da europske norme donose europska normizacijska tijela. Te norme trebaju osigurati da proizvodi ispunjavaju opće sigurnosne zahtjeve iz Direktive.

               (2)

               Sukladno Direktivi 2001/95/EZ pretpostavlja se da je proizvod siguran, s obzirom na rizike i kategorije rizika obuhvaćene nacionalnim normama, kada je sukladan s neobveznim nacionalnim normama kojima su preuzete europske norme.

               (3)

               Slučajni padovi s visine, kao što su prozori ili balkoni, predstavljaju vodeći uzrok smrti ili trajnih povreda mozga ili kosti kod djece mlađe od 5 godina. Takvi padovi su veliki problem u urbanim područjima s velikom koncentracijom višekatnih stambenih blokova, posebno u proljeće i ljeto kada su prozori otvoreni dulje vrijeme. U regiji Île-de-France između svibnja i rujna 2005. zabilježeno je 67 takvih slučajnih padova, što iznosi gotovo 14 slučajeva mjesečno. U Danskoj i Švedskoj svake godine se zabilježi između 20 i 60 takvih slučajeva. U razdoblju od 1996. do 2003., godišnje je u prosjeku zabilježeno79 padova djece u Grčkoj, 130 u Nizozemskoj, a 25 u Ujedinjenoj Kraljevini.

               (4)

               Kako bi se smanjili ili spriječili slučajni padovi, postoje zahtjevi vezano uz veličinu prozora, te uporabu i značajke prozorskih ograda i rešetki. Međutim, ti su zahtjevi uglavnom utvrđeni u nacionalnim građevinskim propisima koji se razlikuju od jedne do druge države članice.

               (5)

               Na tržištu također postoje proizvodi koji su oblikovani za ograničavanje ili blokiranje otvaranja prozora i balkonskih vrata. Takve proizvode postavlja potrošač izravno na prozor ili balkonska vrata.

               (6)

               Za takve proizvode ne postoje nikakvi europske sigurnosni standardi. Trenutačno gospodarski subjekti i tijela za nadzor nad tržištem koriste neke nacionalne i međunarodne norme, te i metode ispitivanja.

               (7)

               U razdoblju od 2005. do 2007., Austrija, Danska i Norveška zajednički su provele projekt ocjene sigurnosti prozorskih brava i balkonskih vrata koje postavljaju potrošači koje su dostupne su na tržištu, kao i procjenu prikladnosti postojećih nacionalnih i međunarodnih metoda ispitivanja. Osim toga, sudionici su također uzeli u obzir zahtjeve koje je izradio ANEC (2) u studiji o uređajima koji su sigurni za djecu koja je objavljena 2004. (3), kao i neke zahtjeve iz norme EN-71:1 o sigurnosti dječjih igračaka.

               (8)

               Rezultati projekta pokazali su da nekoliko ispitanih uzoraka brava djeca mogu otključati usprkos tvrdnji da su sigurna za djecu; drugi uzorci su se raspali, lomili ili nisu prošli test starenja, a kod svih ispitanih uzoraka nedostajale su neke obvezne upute.

               (9)

               Stoga je potrebno odrediti posebne zahtjeve na temelju članka 4. stavka 1. točke (a) Direktive 2001/95/EZ te potom na temelju takvih zahtjeva naložiti izradu europskih sigurnosnih normi kako bi se osiguralo da su ti uređaji sigurni za djecu, da zadrže cjelovitost konstrukcije tijekom čitavog očekivanog vijeka trajanja, da su otporni na starenje i izloženost vremenskim uvjetima te da imaju jasne upute i informacije za korisnike. Te norme treba izraditi u skladu s Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka osiguravanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila za usluge informatičkog društva (4). Referentnu oznaku usvojene norme treba objaviti u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2001/95/EEZ.

               (10)

               Brave na koje se primjenjuje ova Odluka trebaju biti samo one brave koje potrošači postavljaju na prozore ili balkonska vrata. Na brave koje su ugrađene u okvir prozora ili balkonskih vrata primjenjuju se tehničke specifikacije sukladno Direktivi Vijeća 89/106/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica koji se odnose na građevne proizvode (5).

               (11)

               Nakon što odgovarajuće norme budu dostupne, te pod uvjetom da Komisija odluči objaviti njihove referentne oznake u Službenom listu, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 4. stavku 2. Direktive 2001/95/EEZ, pretpostavlja se da prozorske brave i balkonska vrata koje su sigurne za djecu i koje postavljaju potrošači ispunjavaju opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ, u mjeri u kojoj se odnose na sigurnosne zahtjeve obuhvaćene normama.

               (12)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 15. Direktive 2001/95/EZ,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke:

               —

               „brava koju postavlja potrošač” znači uređaj koji blokira ili ograničava unaprijed određeni položaj otvaranja prozora ili balkonskih vrata. Takav uređaj osmišljen je tako da ga potrošač može naknadno postaviti na prozore ili balkonska vrata.

               —

               „siguran za djecu” ili „otporan na djelovanje djece” znači da uređaj ne može otključati dijete mlađe od 51 mjeseca.

         Članak 2.
   Zahtjevi
   Posebni sigurnosni zahtjevi za brave koje su sigurne za djecu i koje postavljaju potrošači, a koje moraju ispuniti europske norme na temelju članka 4. Direktive 2001/95/EZ određeni su u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 3.
   Objava
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. siječnja 2010.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 11, 15.1.2002., str. 4.

      (2)  ANEC — Glas europskih potrošača u normizaciji. http://www.anec.org/anec.asp

      (3)  http://www.anec.org/attachments/r&t005-04.pdf

      (4)  SL L 204, 21.7.1998., str. 37.

      (5)  SL L 40, 11.2.1989., str. 12.
   PRILOG

      Posebni sigurnosni zahtjevi i metode ispitivanja za brave za prozore i balkonska vrata koje su sigurne za djecu i koje postavljaju potrošači

      Fizikalna i mehanička svojstva

   Brave za prozore i balkonska vrata moraju biti izrađene tako da su otporne na habanje zbog stalnog otvaranja i zatvaranja, pod opterećenjem i bez opterećenja, kao i na starenje i izloženost svim vremenskim uvjetima, kao što je sunčeva svjetlost, kiša, snijeg, vlaga, visoke i niske temperature i vjetar te da pritom ostaju sigurne za djecu.
   Uređaji moraju moći podnijeti slučajne udarce tijekom vijeka trajanja bez lomova.
   Kako bi ispunili svoju svrhu, uređaji moraju prilikom otvaranja ograničavati udaljenost između okvira i prozorskog krila tako da se sprečava prolaz malog djeteta, posebno uzimajući u obzir razvojne sposobnosti i antropometrijske mjere za djecu različite starosti.

      Mali dijelovi

   Kako bi se spriječila opasnost od gušenja, mali dijelovi koji su odvojeni ili se mogu odvojiti moraju biti dimenzionirani tako da se spriječi mogućnost njihova gutanja i/ili udisanja.

      Oštri rubovi i dijelovi koji strše

   Kako bi se spriječili ubodi, posjekotine, strugotine, pričepljivanje ili druge tjelesne ozljede, dostupni rubovi moraju biti zaobljeni, ne smiju biti ukošeni, te ne smiju imati šiljke ili izbočene površine.

      Zaglavljivanje prstiju

   Uređaji ne smiju imati dostupne otvore, uzimajući u obzir antropometrijske mjere za djecu i njihove sposobnosti u različitim dobnim skupinama.

      Ispitivanje

   Za ispitivanje starenja zbog izloženosti UV zračenju i povećanoj temperaturi, habanja, mehaničke stabilnosti i sigurnosti za djecu, koriste se posebne metode ispitivanja. Proizvodi sa savitljivim dijelovima, kao što su lanci, žice i užad, također se moraju ispitati metodom udaranja. Uređaji se ne smiju slomiti i moraju biti potpuno funkcionalni nakon ispitivanja.
   Prema potrebi, metode ispitivanja moraju se prilagoditi za ispitivanje učinkovitosti brava za sve vrste prozora (npr. francuski prozori, dvokrilni vanjski prozori, prozori na podizanje i klizni prozori).
   Sile u ispitivanjima primjenjuju se u najopterećenijim smjerovima te se mjere mjernom nesigurnošću koja ne premašuje ± 1 %, a pomaci se mjere mjernom nesigurnošću koja ne premašuje ± 1 mm.

      Ispitivanja sa skupinama djece

   Mora se provjeriti funkcija sigurnosti za djecu. Kao referenca moraju se koristiti zahtjevi norme EN ISO 8317 o ambalaži koja djeci otežava otvaranje. Moraju se ispuniti i kriteriji za utvrđivanje nedostataka koji su određeni tom normom.

      Informacije o proizvodu

   Moraju se pružiti informacije o proizvodu kako bi se smanjio rizik od mogućih predvidivih opasnosti povezanih s uporabom tog proizvoda.
   Moraju se pružiti i informacije o sigurnoj uporabi proizvoda. Te upute moraju sadržavati najmanje sljedeće:

               —

               naziv ili žig proizvođača, uvoznika ili osobe koja je odgovorna za prodaju proizvoda,

               —

               izjavu: „Prije postavljanja i uporabe uređaja pažljivo pročitajte ovu uputu. U slučaju nepridržavanja uputa, uređaj može dovesti u pitanje sigurnost djece. Čuvajte upute za buduću uporabu.”,

               —

               informacije o vrsti prozora za koju je proizvod osmišljen,

               —

               upute o tome kako i gdje ispravno postaviti uređaj. Različite vrste prozora i različiti materijali, kao što su drvo, kovina, plastika itd., mogu zahtijevati različite upute. Budući da je sastavljanje uređaja od velike važnosti za sigurnost djece, upute moraju biti detaljne, a u nekim slučajevima može biti potrebno osigurati i poseban alat za sastavljanje,

               —

               bilo kakve druge informacije za sigurnu uporabu.