title: Odluka 2021/C 523/06

text:
                  28.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 523/6

         ODLUKA
         (2021/C 523/06)
         GLAVNI TAJNIK EUROPSKOG PARLAMENTA,

                     —

                     UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (1), izmijenjenu Uredbom (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (2), a posebno članak 30. tog pravilnika,

                     —

                     UZIMAJUĆI U OBZIR Odluku Predsjedništva Europskog parlamenta od 13. siječnja 2014. o delegiranju ovlasti tijela za imenovanje i tijela ovlaštenog za sklapanje ugovora o radu,

                     —

                     UZIMAJUĆI U OBZIR da će 31. prosinca 2021. prestati važiti sljedeće rezervne liste i popisi uspješnih kandidata Europskog parlamenta:
                     PE/168/S, PE/171/S, PE/186/S, AD/1/16, AD/2/16 (P), AD/2/18, PE/200/S, AST/1/13, AST/2/16 (P), AST/1/17, AST/1/16, PE/197/S,

                     —

                     UZIMAJUĆI U OBZIR mišljenje Zajedničkog odbora izneseno na sjednici od 20. listopada 2021.,

               ODLUČIO JE:

            Članak 1.
            Rok valjanosti rezervnih lista i popisa uspješnih kandidata
            PE/168/S, PE/171/S, PE/186/S, AD/1/16, AD/2/16 (P), AD/2/18, AST/1/13, AST/2/16 (P), AST/1/17
            produžuje se do 31. prosinca 2022.

            Članak 2.
            Rok valjanosti rezervnih lista i popisa uspješnih kandidata
            PE/200/S, AST/1/16, PE/197/S
            ne produžuje se.

            Bruxelles, 30. studenoga 2021.

               Klaus WELLE

                  Glavni tajnik

            (1)  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

            (2)  SL L 287, 29.10.2013., str. 15.


title: Odluka (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  28.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 462/1

         ODLUKA (EU) 2021/2316 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 22. prosinca 2021.
         o Europskoj godini mladih (2022.)
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
         nakon savjetovanja s Odborom regija,
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
         budući da:

                     (1)

                     U članku 165. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je da je cilj djelovanja Unije, među ostalim, poticanje sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe.

                     (2)

                     U Planu iz Bratislave od 16. rujna 2016. 27 šefova država ili vlada obvezalo se na „pružanje boljih mogućnosti mladima”, osobito kroz potporu Unije državama članicama u borbi protiv nezaposlenosti mladih i pojačanim programima Unije posvećenima mladima.

                     (3)

                     U Rimskoj deklaraciji od 25. ožujka 2017. čelnici 27 država članica, Europskog vijeća, Europskog parlamenta i Komisije obvezali su se da će se zalagati za Uniju „u kojoj se mladima pruža najbolje obrazovanje i osposobljavanje te u kojoj oni mogu studirati i pronaći posao diljem kontinenta”.

                     (4)

                     U strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027., zasnovanoj na Rezoluciji Vijeća od 26. studenoga 2018. (3), prepoznaje se da mladi sami kroje svoje živote te da unose pozitivne promjene u društvo i doprinose ambicijama Unije. Također se prepoznaje da politike za mlade mogu pomoći u stvaranju prostora u kojem mladi mogu iskorištavati prilike i povezati se s vrijednostima Unije. Prijašnje Europske godine, kao što je Europska godina željeznice 2021., Europska godina kulturne baštine 2018., Europska godina građana 2013. i 2014. te Europska godina volontiranja 2011., pružaju bogato iskustvo koje bi trebalo pomoći novim nastojanjima da se mladi uključe u i osnaže za oblikovanje svoje budućnosti i budućnosti Europe.

                     (5)

                     Instrumentom NextGenerationEU, uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4), osigurava se ubrzanje zelene tranzicije i digitalne tranzicije te se pruža mogućnost da zajedno izađemo jači iz pandemije bolesti COVID-19. Instrument NextGenerationEU otvara nove perspektive pune prilika za mlade, uključujući kvalitetna radna mjesta i prilagodbu društvenim promjenama. Cilj je Unije u potpunosti uključiti mlade u provedbu instrumenta NextGenerationEU, što bi ojačalo njihovu ulogu u zelenoj tranziciji i digitalnoj tranziciji.

                     (6)

                     Predsjednica Komisije u svojem je govoru o stanju Unije od 15. rujna 2021. najavila da će Komisija predložiti da 2022. bude Europska godina mladih („Europska godina”). Naglasivši da joj mladi Europe ulijevaju vjeru u budućnost Europe, predsjednica Komisije dodala je da „ako želimo oblikovati Uniju za njih, mladi trebaju moći oblikovati budućnost Europe”. Europi su potrebni vizija, uključenost i sudjelovanje svih mladih za izgradnju bolje budućnosti, stoga Europa mladima treba pružati prilike za budućnost koja će biti zelenija, digitalnija i uključivija. Zbog toga je predsjednica predložila da 2022. bude „godina u kojoj će mladi, koji su toliko dali za druge, biti na prvom mjestu”.

                     (7)

                     Europska godina trebala bi pokrenuti proces promišljanja o budućnosti mladih i o njihovom aktivnom sudjelovanju u izgradnji budućnosti Europe. Zbog tog bi razloga politike za mlade trebalo uključiti u sve relevantne politike Unije.

                     (8)

                     Aktivno sudjelovanje mladih u demokratskim procesima ključno je za sadašnjost i za budućnost Europe i njezinih demokratskih društava. U skladu sa zaključcima Vijeća od 1. prosinca 2020. o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (5) i zaključcima Vijeća od 21. lipnja 2021. o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (6), Komunikacijom Komisije od 3. prosinca 2020. o akcijskom planu za europsku demokraciju i Rezolucijom Europskog parlamenta od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije (7) cilj je da Europska godina potakne aktivno uključivanje mladih u demokratski život Europe, među ostalim podupiranjem aktivnosti sudjelovanja za mlade iz različitih sredina u procesima kao što je konferencija o budućnosti Europe i promicanjem građanskog angažmana i volonterskih inicijativa, čime se podiže svijest o vrijednostima Unije i temeljnim pravima, kao i o europskoj povijesti i kulturi, okuplja mlade ljude i donositelje odluka na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije i doprinosi procesu europske integracije.

                     (9)

                     U Rezoluciji Ujedinjenih naroda od 25. rujna 2015. naslovljenoj „Promijeniti naš svijet: Program održivog razvoja do 2030.” („Program 2030.”) prepoznata je ključna uloga mladih kao nositelja promjena na međunarodnoj sceni te je istaknuto da mlade treba poduprijeti kako bi se njihove bezgranične sposobnosti za aktivizam iskoristile za stvaranje boljeg svijeta. Europska godina konkretan je doprinos Programu 2030., u kojem se ističe da su djeca i mlade žene i muškarci ključni pokretači promjena, te bi trebala dati dodatni poticaj provedbi Programa 2030., putu prema održivom razvoju i sposobnosti mladih da oblikuju sadašnjost i budućnost, ne samo Unije već i partnerskih zemalja Unije i našeg planeta.

                     (10)

                     U skladu sa zaključcima Vijeća od 5. lipnja 2020. o mladima u okviru vanjskog djelovanja, u kojima se naglašava doprinos mladih generacija izgradnji snažnijih, legitimnijih, mirnijih i demokratskijih društava, Europska godina trebala bi doprinijeti jačanju sudjelovanja mladih u vanjskom djelovanju Unije u svim politikama, stvaranju novih prilika za obrazovanje, učenje i razmjene, razvoju partnerstava i dijaloga među mladima iz Unije i partnerskih zemalja, uključujući Istočno partnerstvo, zapadni Balkan i južno susjedstvo, iskorištavanju postojećih platformi za dijalog s mladima i partnerstava kao što su Centar za suradnju mladih Afričke unije i EU-a i Unijin savjetodavni odbor Youth Sounding Board, te proširenju uloge angažmana mladih u strateškoj komunikaciji i djelovanju javne diplomacije.

                     (11)

                     Europski ciljevi za mlade, koji su sastavni dio strategije Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027., i koje su mladi osmislili u korist mladih u okviru procesa dijaloga EU-a s mladima, svjedoče o spremnosti mnogih mladih Europljana da sudjeluju u definiranju smjera u kojem bi Uniju trebalo razvijati.

                     (12)

                     Europska godina trebala bi potaknuti uspješnu provedbu načela br. 1 europskog stupa socijalnih prava (8), prema kojem „svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje”. U tom bi pogledu Europska godina trebala pomoći ostvarenju primjetnog napretka prema stvaranju europskog prostora obrazovanja do 2025., koji bi mladima trebao omogućiti ispunjenje na osobnom, društvenom i profesionalnom planu i koji bi trebao poticati građanski odgoj uspostavom istinskog europskog prostora učenja i uklanjanjem prepreka za automatsko uzajamno priznavanje diploma, kvalifikacija i razdoblja učenja u Uniji. U okviru Europske godine trebalo bi uzeti u obzir socijalnu situaciju i dobrobit mladih. Europska godina trebala bi doprinijeti uspješnoj provedbi načela br. 3 europskog stupa socijalnih prava, u skladu s kojim „svi imaju pravo na jednako postupanje i jednake mogućnosti u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite, obrazovanja te pristupa robi i uslugama dostupnima javnosti”.

                     (13)

                     Europska godina trebala bi doprinijeti nastojanjima Unije da se povećaju mogućnosti zapošljavanja za mlade u okviru plana oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19, kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (9), u kojoj je naglašeno da su mjere ograničenja kretanja dovele do naglog prekida formalnog i neformalnog obrazovanja mladih, kao i informalnog učenja, stažiranja, pripravništva, naukovanja i posla, i utjecale na prihode, potencijal za zaradu i dobrobit mladih, uključujući njihovo zdravlje, a posebno mentalno zdravlje. U toj rezoluciji i Rezoluciji od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (10) Europski parlament osudio je praksu neplaćenog stažiranja kada ono nije povezano sa stjecanjem obrazovnih kvalifikacija kao oblik iskorištavanja mladih radnika i kršenje njihovih prava. U svojoj Rezoluciji od 17. prosinca 2020. Europski parlament pozvao je Komisiju da predloži pravni okvir za učinkovitu i provedivu zabranu takvih neplaćenih stažiranja, pripravništava i naukovanja.

                     (14)

                     Europska godina trebala bi dati dodatni poticaj stvaranju kvalitetnih mogućnosti za zapošljavanje mladih u okviru inicijative „Potpora za zapošljavanje mladih”, uključujući putem Preporuke Vijeća od 30. listopada 2020. o jačanju Garancije za mlade (11) i nove inicijative ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve), koju je predložila Komisija i koja će se provoditi u okviru Europskog socijalnog fonda plus, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (12). Inicijativa ALMA trebala bi biti prekogranični program mobilnosti za mlade u nepovoljnom položaju koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih.

                     (15)

                     Europska godina trebala bi doprinijeti priznavanju rada s mladima i ciljevima Rezolucije Vijeća od 1. prosinca 2020. o okviru za uspostavu Europske agende za rad s mladima (13) (Europska agenda za rad s mladima) i Bonskog procesa te time doprinijeti jačanju struktura za rad s mladima, kako bi one bile održive i otpornije u svim dijelovima Unije, i prekogranične suradnje. U okviru Europske godine trebalo bi promicati i vrednovanje kompetencija stečenih neformalnim i informalnim učenjem, među ostalim kroz rad s mladima, pri čemu bi trebalo priznati da učenje kroz rad s mladima ima veliku vrijednost uz formalno obrazovanje i da je potrebno ojačati partnerstvo između rada s mladima i formalnog obrazovanja.

                     (16)

                     U svojoj Rezoluciji od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (14) Europski parlament istaknuo je vrlo ozbiljan utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mlade koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih i naglasio potrebu za rješavanjem problema s kojima se suočavaju mladi iz ranjivih skupina, uključujući mlade s invaliditetom. Napomenuo je i da su nezaposlenost i siromaštvo mladih od izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u stalnom porastu te potaknuo Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne mjere za suzbijanje katastrofalnih učinaka na zapošljavanje mladih. Također je podsjetio na ulogu volontiranja u razvoju životnih i radnih vještina mladih i istaknuo da bi Europske snage solidarnosti, osnovane Uredbom (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća (15), mogle pomoći mladima da prošire svoje mogućnosti izvan svojeg lokalnog okruženja.

                     (17)

                     Pandemija bolesti COVID-19 imala je snažne društvene i gospodarske posljedice za naše društvo u cjelini i dovela je do dosad nezabilježenog porasta problema povezanih s mentalnim zdravljem, osobito među mladima. Stoga bi u okviru Europske godine trebalo promicati raspravu i razvoj održivih rješenja, uključujući preventivne mjere, kako bi se doprinijelo savladavanju tih izazova.

                     (18)

                     Europska godina trebala bi podržati provedbu Europske agende za rad s mladima i zaključaka Vijeća od 5. lipnja 2019. o mladima i budućnosti rada (16), od 10. prosinca 2019. o digitalnom radu s mladima (17) te od 7. prosinca 2017. o pametnom radu s mladima (18).

                     (19)

                     Odražavajući važnost borbe protiv klimatske krize i krize prirodnog okoliša u skladu s obvezama Unije koje se odnose na provedbu Pariškog sporazuma donesenog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (19) („Pariški sporazum”), i na postizanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda i Europskog konsenzusa o razvoju, Europska godina trebala bi doprinijeti integracijskim djelovanjima povezanima s klimom i prirodom te pravednoj i uključivoj provedbi ciljeva utvrđenih u Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan”, misija u okviru programa Obzor Europa, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (20), i paketa „Spremni za 55 %”, utvrđenog u Komunikaciji Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenoj „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti”, posebno poticanjem mladih da oblikuju vlastite inicijative i kreativne ideje za postizanje relevantnih ciljeva, priznajući time kreativni i inovativni potencijal i sposobnosti mladih.

                     (20)

                     Europska godina trebala bi dati dodatni poticaj Rezoluciji Europskog parlamenta od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (21), u kojoj se ističe da je program Erasmus+ ključan za informiranje Europljana, a osobito mlađih generacija, zahvaljujući podupiranju formalnog i neformalnog obrazovanja, učenja i osposobljavanja jer ih potiče da zauzmu aktivan i upućen stav u pogledu održivosti i relevantnih politika te da postanu angažirani i savjesni građani budućnosti. Europski parlament u toj je rezoluciji također istaknuo u tom pogledu iznimno važnu ulogu organizacija mladih i civilnog društva u razmjeni najboljih praksi i provedbi projekata kojima se mlađe generacije informiraju o pitanju održivosti.

                     (21)

                     Europska godina trebala bi se temeljiti na europskim događanjima i inicijativama kao što su Europski skup mladih, Europski tjedan mladih, Europska prijestolnica mladih, Europska prijestolnica kulture, Dan Europe i Dani europske baštine te kampanja Vijeća Europe „Mladi za demokraciju, demokracija za mlade” te bi s njima trebala nastojati stvoriti sinergiju.

                     (22)

                     U svojem je govoru o stanju Unije predsjednica Komisije naglasila da je „Europi potrebna sva njezina mladež”. U ispunjavanju svojih ciljeva Europska godina trebala bi biti u potpunosti uključiva i aktivno promicati sudjelovanje mladih različitog podrijetla, mladih s manje mogućnosti i mladih iz najudaljenijih regija, u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2021/1877 (22).

                     (23)

                     Važno je da Europska godina doprinese povećanju zanimanja i aktivnog sudjelovanja mladih u demokratskom životu i izbornim procesima, posebno na razini Unije. Prema istraživanju Eurobarometra provedenom nakon izbora za Europski parlament 2019. odaziv mladih birača na tim izborima bio je znatno veći (42 %) u odnosu na izbore za Europski parlament 2014. (28 %). Odaziv mladih birača trebalo bi i dalje poticati.

                     (24)

                     U Europsku godinu čvrsto su utkana načela Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Osobito, u djelovanjima i aktivnostima u okviru Europske godine nastoje se osigurati potpuna rodna ravnopravnost te nediskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te promicati primjena Povelje. Strategija EU-a o pravima djeteta, utvrđena u Komunikaciji Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenoj „Strategija EU-a o pravima djeteta”, i jamstvo za djecu, uspostavljeno Preporukom Vijeća (EU) 2021/1004 (23), postavili su novi standard za zastupljenost djece i adolescenata te prepoznaju djecu i mlade kao aktivne građane i pokretače promjena.

                     (25)

                     Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba Europske godine, trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti postojeće provedbene mehanizme. Kako bi se optimizirala dodana vrijednost Europske godine i proizveo dodatni pozitivni učinak na mlade, trebalo bi osobito težiti sinergijama i komplementarnosti između Europske godine i programâ Unije, uključujući programe s međunarodnim dosegom posebno namijenjene mladima i programe bez transnacionalnog ili međunarodnog karaktera, a osobito programe koji se odnose na obrazovanje i osposobljavanje, sport, kulturu i medije, mlade i njihovo zdravlje, uključujući mentalno zdravlje, kao i na solidarnost, volontiranje, zapošljavanje i socijalnu uključenost, istraživanje i inovacije, industriju i poduzetništvo, digitalnu politiku, poljoprivredu i ruralni razvoj kada su ti programi usmjereni na mlade poljoprivrednike, okoliš i klimu, kohezijsku politiku, migracije, sigurnost i međunarodnu suradnju i razvoj. Također bi trebalo težiti sinergijama i komplementarnosti između Europske godine i aktivnosti koje poduzimaju države članice. Sinergije i komplementarnost trebale bi nadograđivati takve programe Unije i aktivnosti koje poduzimaju države članice.

                     (26)

                     Stvaranjem okružja za istodobno promicanje ciljeva Europske godine na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se postići veća sinergija i bolje korištenje resursa. U tom bi smislu Komisija trebala pravodobno pružati informacije Europskom parlamentu, Vijeću, državama članicama, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te tijelima i udruženjima koji su aktivni u području mladih na razini Unije te s njima usko surađivati. Kako bi se osiguralo da aktivnosti osmišljene za Europsku godinu imaju europsku dimenziju, važno je poticati države članice na međusobnu suradnju.

                     (27)

                     Koordinacijom Europske godine na razini Unije trebalo bi se omogućiti sukreiranje. Komisija bi trebala sazivati zajedničke ili odvojene sastanke dionika i predstavnikâ organizacija ili tijela koji djeluju u području mladih te nacionalnih koordinatora kako bi im pomogla u sukreiranju i provedbi Europske godine na razini Unije. Koordinator EU-a za mlade trebao bi imati ključnu ulogu u tim sastancima i u uspostavi kontakata s raznim dionicima i predstavnicima organizacija ili tijela u području mladih.

                     (28)

                     Europska godina također bi se trebala usmjeriti na djelovanja i aktivnosti koji predstavljaju potencijalnu europsku dodanu vrijednost. Pojam „europske dodane vrijednosti” treba shvatiti u širokom smislu i iskazivati na različite načine, primjerice djelovanjima i aktivnostima s transnacionalnim karakterom, osobito u pogledu suradnje usmjerene na postizanje održivog sistemskog učinka ili jačanje europskog identiteta mladih i njihove informiranosti i poistovjećivanja s vrijednostima i temeljnim pravima Unije, uključujući rodnu ravnopravnost, te sposobnosti za sudjelovanje u predstavničkoj i participativnoj demokraciji Unije.

                     (29)

                     U sklopu Europske godine trebalo bi promicati širenje primjera dobre prakse, provođenje studija i istraživanja te prikupljanje podataka, statistika i drugih kvalitativnih ili kvantitativnih informacija o položaju mladih u Uniji, među ostalim i u pogledu učinaka pandemije bolesti COVID-19, korištenjem izvora kao što su mreža Youth Wiki, izvješće EU-a o mladima i indeks napretka mladih.

                     (30)

                     Na razini Unije potrebnu dodjelu sredstava za provedbu ove Odluke trebalo bi utvrditi u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. Minimalni operativni proračun za provedbu ove Odluke trebao bi iznositi 8 milijuna EUR. Dodatnu financijsku potporu Europskoj godini trebalo bi pružiti iz relevantnih programa i instrumenata Unije, podložno raspoloživosti financiranja, te u skladu s primjenjivim pravilima. Financiranjem Europske godine ne bi se smjelo štetiti financiranju projekata u okviru sadašnjih programa Unije te bi njime trebalo nastojati osigurati trajno nasljeđe Europske godine nakon 2022. Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela i u skladu s člankom 314. UFEU-a, financiranje za to nasljeđe trebalo bi utvrditi u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.

                     (31)

                     S obzirom na to da ciljeve ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

                     (32)

                     Uzimajući u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 na mlade i, slijedom toga, hitnu potrebu za ciljem Europske godine da se mladima u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje, smatra se primjerenim predvidjeti iznimku od roka od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog UEU-u, UFEU-u i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

                     (33)

                     S obzirom na posljedice pandemije bolesti COVID-19, potrebna je pravodobna primjena ove Odluke kako bi se osigurala brza provedba Europske godine. Ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije te bi se trebala primjenjivati od 1. siječnja 2022.,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Predmet
            Godina 2022. proglašava se „Europskom godinom mladih 2022.” („Europska godina”).

            Članak 2.
            Ciljevi
            U skladu s ciljevima strategije Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. i europskim ciljevima za mlade, kako su utvrđeni u strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. i njezinu Prilogu 3., koji uključuju međusektorski pristup kojim se nastoji osigurati da se interesi i potrebe mladih na odgovarajući način uzimaju u obzir u političkom djelovanju na svim razinama, opći je cilj Europske godine jačanje nastojanja Unije, država članica te regionalnih i lokalnih tijela, zajedno s akterima civilnog društva, koja su usmjerena na to da se mlade, među ostalim i one s manje mogućnosti, u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 osnažuje, da im se oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje kako bi se ostvario dugoročni pozitivan učinak na mlade. Europskom godinom osobito se nastoji:

                        (a)

                        obnoviti pozitivne izglede za mlade osobe, s posebnim naglaskom na negativne učinke koje je pandemija bolesti COVID-19 imala na njih, pritom ističući način na koji zelena tranzicija, digitalna tranzicija i druge politike Unije pružaju prilike za mlade i za društvo u cjelini, crpeći nadahnuće iz djelovanja, vizija i uvida mladih kako bi se dodatno ojačao i oživio zajednički europski projekt te slušajući mlade, uzimajući u obzir njihove potrebe i njihova pitanja, te podupirati mlade u razvoju konkretnih i uključivih mogućnosti i rezultata, uz optimalno korištenje instrumenata Unije;

                        (b)

                        osnaživati i podupirati mlade, među ostalim i kroz rad s mladima, a osobito mlade s manje mogućnosti, mlade u nepovoljnom položaju, mlade različitog podrijetla, mlade koji pripadaju ranjivim i marginaliziranim skupinama, mlade iz ruralnih, udaljenih, rubnih i slabije razvijenih područja, i mlade iz najudaljenijih regija, da steknu relevantno znanje i vještine i da tako postanu aktivni i angažirani građani te pokretači promjena nadahnuti europskim osjećajem pripadnosti, među ostalim dodatnim radom na izgradnji kapaciteta za sudjelovanje mladih i građanski angažman među mladima i među svim dionicima koji zastupaju njihove interese te uzimanjem u obzir doprinosa mladih različitog podrijetla u najvažnijim procesima savjetovanja, kao što su konferencija o budućnosti Europe i proces dijaloga EU-a s mladima;

                        (c)

                        podupirati mlade da bolje razumiju javne politike na razini Unije i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te aktivno promicati različite prilike koje im te politike pružaju kako bi se podržao njihov osobni, društveni, ekonomski i profesionalni razvoj u zelenom, digitalnom i uključivom svijetu, nastojeći pritom ukloniti preostale prepreke tome;

                        (d)

                        uključivati politike za mlade u sva relevantna područja politika Unije u skladu sa strategijom Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. kako bi se potaknulo da se perspektiva mladih uzme u obzir na svim razinama procesa oblikovanja politika.

            Članak 3.
            Vrste mjera

               1.   Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. uključuju sljedeće aktivnosti na razini Unije i, na temelju postojećih mogućnosti, na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini te, prema potrebi, u partnerskim zemljama, koje su povezane s ciljevima Europske godine:

                           (a)

                           konferencije, događanja, bilo kulturna bilo druge vrste, i političke inicijative usmjerene na mlade za promicanje uključive i dostupne rasprave o izazovima, među ostalim o posljedicama pandemije bolesti COVID-19, s kojima se suočavaju mladi, uključujući one s manje mogućnosti i pripadnike ranjivih skupina, kao što su njihova socijalna situacija, pristup obrazovanju i osposobljavanju te radni uvjeti, i o mjerama koje mogu poduzeti dionici na različitim razinama;

                           (b)

                           promicanje sudjelovanja mladih i jačanje upotrebe postojećih i novih inovativnih alata, kanala i programa kojima se svim mladima omogućuje da dopru do oblikovatelja politika utvrđivanjem, prikupljanjem i razmjenom iskustava i primjera dobre prakse te osvješćivanje oblikovatelja politika o tim alatima, kanalima i programima;

                           (c)

                           prikupljanje ideja uz pomoć participativnih metoda u nastojanju da se sukreira i zajedno provede Europska godina;

                           (d)

                           informativne i obrazovne kampanje te kampanje za osvješćivanje radi prenošenja vrijednosti kao što su poštovanje, ravnopravnost, pravda, solidarnost, volontiranje, jačanje osjećaja pripadnosti i sigurnosti i osjećaja da ih se čuje i poštuje kako bi se mlade potaklo da aktivno doprinose izgradnji uključivijeg, zelenijeg i digitalnijeg društva;

                           (e)

                           stvaranje prostora i alata za razmjenu mišljenja o pretvaranju izazova u prilike i ideja u djelovanje u poduzetničkom duhu, potičući pritom kreativnost, zajedništvo i suradnju;

                           (f)

                           provođenje studija i istraživanja o položaju mladih u Uniji, posebno uzimajući u obzir učinke pandemije bolesti COVID-19, izrada i uporaba usklađenih europskih statistika i drugih relevantnih podataka na razini Unije, kao i promicanje i diseminacija tih rezultata na europskoj, nacionalnoj ili regionalnoj razini;

                           (g)

                           promicanje programa, mogućnosti financiranja, projekata, djelovanja i mreža relevantnih za mlade, među ostalim putem društvenih medija i internetskih zajednica.

               2.   Komisija i države članice mogu utvrditi druge aktivnosti koje bi mogle doprinijeti ciljevima Europske godine i dopustiti da se upućivanja na Europsku godinu koriste kao oznaka za promicanje tih aktivnosti u mjeri u kojoj doprinose postizanju tih ciljeva. Institucije i tijela Unije te države članice također mogu utvrditi takve druge aktivnosti te ih predložiti Komisiji.

            Članak 4.
            Koordinacija na nacionalnoj razini
            Države članice odgovorne su za organizaciju sudjelovanja u Europskoj godini na nacionalnoj razini. U tu svrhu države članice imenuju nacionalne koordinatore. Nacionalni koordinatori osiguravaju koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini. Oni također osiguravaju aktivno sudjelovanje i surađivanje mladih, organizacija mladih i organizacija civilnog društva, uključujući nacionalna vijeća mladih, ako postoje, i drugih relevantnih dionika, u sukreiranju, provedbi i preispitivanju provedbe aktivnosti Europske godine na nacionalnoj razini.

            Članak 5.
            Koordinacija na razini Unije

               1.   Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine. Ti su sastanci i prilika za razmjenu informacija o provedbi Europske godine na razini Unije i na nacionalnoj razini. Predstavnici Europskog parlamenta mogu na tim sastancima sudjelovati kao promatrači i davati svoj doprinos.

               2.   Koordinacija Europske godine na razini Unije temelji se na transverzalnom pristupu kako bi se stvarale sinergije među raznim programima i inicijativama Unije koji su relevantni za mlade i na odgovarajući se način uzima u obzir na nacionalnoj razini.

               3.   Komisija saziva sastanke dionikâ i predstavnikâ organizacija ili tijela koji djeluju u području mladih, uključujući Europski forum mladih i druge organizacije mladih, kako bi im pomogla u sukreiranju i provedbi Europske godine na razini Unije.

            Članak 6.
            Suradnja na međunarodnoj razini
            Za potrebe Europske godine Komisija prema potrebi surađuje s međunarodnim partnerima i nadležnim međunarodnim organizacijama, istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja Unije. Komisija posebno osigurava suradnju s Vijećem Europe, među ostalim preko partnerstva za mlade, zajedničkog programa EU-a i Vijeća Europe, te uspostavom snažnih poveznica s kampanjom Vijeća Europe „Mladi za demokraciju, demokracija za mlade”, kao i s međunarodnim mrežama i organizacijama mladih.

            Članak 7.
            Praćenje i evaluacija
            Komisija do 31. prosinca 2023. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj ocjeni mjera predviđenih ovom Odlukom. To izvješće uključuje ideje za daljnje zajedničke pothvate u području mladih radi stvaranja trajnog nasljeđa Europske godine.

            Članak 8.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

            Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2021.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D.M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A. LOGAR

            (1)  Mišljenje od 8. prosinca 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. prosinca 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 20. prosinca 2021.

            (3)  SL C 456, 18.12.2018., str. 1.

            (4)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

            (5)  SL C 415, 1.12.2020., str. 16.

            (6)  SL C 241, 21.6.2021., str. 3.

            (7)  SL C 366, 27.10.2017., str. 7.

            (8)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

            (9)  SL C 395, 29.9.2021., str. 101.

            (10)  SL C 445, 29.10.2021., str. 75.

            (11)  Preporuka Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.).

            (12)  Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).

            (13)  SL C 415, 1.12.2020., str. 1.

            (14)  SL C 465, 17.11.2021., str. 82.

            (15)  Uredba (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi Europskih snaga solidarnosti i stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014 (SL L 202, 8.6.2021., str. 32.).

            (16)  SL C 189, 5.6.2019., str. 28.

            (17)  SL C 414, 10.12.2019., str. 2.

            (18)  SL C 418, 7.12.2017., str. 2.

            (19)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

            (20)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

            (21)  SL C 385, 22.9.2021., str. 2.

            (22)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1877 оd 22. listopada 2021. o okviru za mjere uključivanja u programima Erasmus+ i Europske snage solidarnosti 2021.–2027. (SL L 378, 26.10.2021., str. 15.).

            (23)  Preporuka Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (SL L 223, 22.6.2021., str. 14.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2021/2277 od 11. studenoga 2021. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka

text:
                  28.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 463/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/2277
         od 11. studenoga 2021.
         o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (1) („Sporazum”) sklopljen je Odlukom Vijeća (EU) 2017/418 (2), a stupio je na snagu 10. svibnja 2017. Sporazum i Protokol o njegovoj provedbi („postojeći Protokol”) privremeno su se primjenjivali od 14. listopada 2016. (3)

                     (2)

                     Vijeće je 7. srpnja 2020. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora s Vladom Cookovih Otoka o sklapanju novog protokola o provedbi Sporazuma („Protokol”).

                     (3)

                     Do završetka pregovora postojeći Protokol produljen je za godinu dana (4) te prestaje važiti 13. studenoga 2021.

                     (4)

                     Ti su pregovori uspješno zaključeni te je Protokol parafiran 28. srpnja 2021.

                     (5)

                     Cilj je Protokola Uniji i Cookovim Otocima omogućiti nastavak suradnje radi promicanja politike održivog ribarstva i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnim vodama Cookovih Otoka, u skladu s ciljem očuvanja morskih bioloških resursa priznatim u pravu Unije, a plovilima Unije omogućiti obavljanje ribolova u tim vodama.

                     (6)

                     S obzirom na gospodarsku važnost ribolovnih aktivnosti Unije u ribolovnim područjima Cookovih Otoka i s obzirom na potrebu da se izbjegne prekid tih aktivnosti nakon prestanka važenja postojećeg Protokola, Protokol bi trebao stupiti na snagu što prije.

                     (7)

                     Protokol bi stoga trebalo potpisati i privremeno primjenjivati od datuma njegova potpisivanja do završetka postupaka potrebnih za njegovo stupanje na snagu.

                     (8)

                     Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te je on dao mišljenje 3. studenoga 2021.,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka („Protokol”), podložno sklapanju navedenog Protokola (6).

            Članak 2.
            Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Protokola u ime Unije.

            Članak 3.
            Protokol se privremeno primjenjuje od datuma njegova potpisivanja (7) do završetka postupaka potrebnih za njegovo stupanje na snagu.

            Članak 4.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               Z. POČIVALŠEK

            (1)  SL L 131, 20.5.2016., str. 3.

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2017/418 od 28. veljače 2017. o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka te Protokola o provedbi uz navedeni sporazum (SL L 64, 10.3.2017., str. 1.).

            (3)  SL L 289, 25.10.2016., str. 1.

            (4)  SL L 395, 25.11.2020., str. 1.

            (5)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

            (6)  Vidjeti stranicu 3. ovog Službenog lista.

            (7)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum od kojeg će se Protokol privremeno primjenjivati u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2021/2320 od 22. prosinca 2021. o izmjeni Poslovnika Vijeća

text:
                  28.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 462/17

         ODLUKA VIJEĆA (EU, Euratom) 2021/2320
         od 22. prosinca 2021.
         o izmjeni Poslovnika Vijeća
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 240. stavak 3.,
         budući da:

                     (1)

                     Kada Vijeće treba donijeti akt kvalificiranom većinom, mora se provjeriti predstavljaju li države članice koje čine kvalificiranu većinu najmanje 65 % stanovništva Unije.

                     (2)

                     Taj postotak izračunava se u skladu s podacima o broju stanovnika navedenima u Prilogu III. Poslovniku Vijeća („Poslovnik”) (1).

                     (3)

                     Člankom 11. stavkom 6. Poslovnika predviđeno je da Vijeće, s učinkom od 1. siječnja svake godine, treba izmijeniti podatke navedene u tom prilogu u skladu s podacima koje Statistički ured Europske unije ima na raspolaganju 30. rujna prethodne godine.

                     (4)

                     Poslovnik bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti za 2022. godinu.

                     (5)

                     U skladu s člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju članak 240. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuje se na Europsku zajednicu za atomsku energiju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Prilog III. Poslovniku zamjenjuje se sljedećim:

                     „PRILOG III.
                     Podaci o stanovništvu Unije i stanovništvu svake od država članica za provedbu odredaba o glasovanju kvalificiranom većinom u Vijeću

                                 Država članica

                                 Stanovništvo

                                 Postotak stanovništva Unije (%)

                                 Njemačka

                                 83 120 520

                                 18,57

                                 Francuska

                                 67 439 614

                                 15,07

                                 Italija

                                 59 862 348

                                 13,38

                                 Španjolska

                                 47 394 223

                                 10,59

                                 Poljska

                                 37 840 001

                                 8,45

                                 Rumunjska

                                 19 186 201

                                 4,29

                                 Nizozemska

                                 17 617 840

                                 3,94

                                 Belgija

                                 11 566 041

                                 2,58

                                 Grčka

                                 10 682 547

                                 2,39

                                 Češka

                                 10 574 153

                                 2,36

                                 Švedska

                                 10 370 000

                                 2,32

                                 Portugal

                                 10 298 252

                                 2,30

                                 Mađarska

                                 9 730 772

                                 2,17

                                 Austrija

                                 8 926 000

                                 1,99

                                 Bugarska

                                 6 916 548

                                 1,55

                                 Danska

                                 5 833 883

                                 1,30

                                 Finska

                                 5 527 493

                                 1,24

                                 Slovačka

                                 5 459 781

                                 1,22

                                 Irska

                                 5 006 324

                                 1,12

                                 Hrvatska

                                 4 036 355

                                 0,90

                                 Litva

                                 2 795 680

                                 0,62

                                 Slovenija

                                 2 108 977

                                 0,47

                                 Latvija

                                 1 893 223

                                 0,42

                                 Estonija

                                 1 330 068

                                 0,30

                                 Cipar

                                 896 000

                                 0,20

                                 Luksemburg

                                 633 347

                                 0,14

                                 Malta

                                 516 100

                                 0,12

                                 EU 27

                                 447 562 291

                                 Prag (65 %)

                                 290 915 489

               ”

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

            Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. DOVŽAN

            (1)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35.).


title: Odluka Komisije (EU) 2021/2312 оd 7. prosinca 2021. o dugoročnom nacionalnom programu potpora za poljoprivredu u sjevernim regijama Finske (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 8773) (Vjerodostojni su samo tekstovi na finskom i švedskom jeziku)

text:
                  28.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 464/1

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/2312
         оd 7. prosinca 2021.
         o dugoročnom nacionalnom programu potpora za poljoprivredu u sjevernim regijama Finske

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 8773)

         (Vjerodostojni su samo tekstovi na finskom i švedskom jeziku)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Akt o pristupanju Europskoj uniji Austrije, Finske i Švedske, a posebno njegov članak 142.,
         budući da:

                     (1)

                     Komisija je Odlukom 95/196/EZ (1) odobrila dugoročni nacionalni program potpora za poljoprivredu u sjevernim regijama Finske („program nordijskih potpora”) kako ga je prijavila Finska na temelju članka 143. Akta o pristupanju u cilju dobivanja odobrenja na temelju članka 142. Akta o pristupanju. Odluka 95/196/EZ zamijenjena je Odlukom Komisije C(2009)3067 od 30. travnja 2009. (2) Ta je odluka zamijenjena Odlukom Komisije (EU) 2018/672 (3).

                     (2)

                     Budući da odobrenje Finskoj za provedbu programa nordijskih potpora, kako je utvrđeno u Odluci (EU) 2018/672, istječe 31. prosinca 2021., potrebno je donijeti novu odluku.

                     (3)

                     Cilj dugoročnih nacionalnih potpora iz članka 142. Akta o pristupanju jest osigurati očuvanje poljoprivredne djelatnosti u sjevernim regijama kako ih je utvrdila Komisija.

                     (4)

                     Uzimajući u obzir čimbenike iz članka 142. stavaka 1. i 2. Akta o pristupanju, nacionalne potpore na temelju tog članka trebalo bi ograničiti na područja koja se nalaze sjeverno od 62. paralele ili s njom graniče i u kojima vladaju slični klimatski uvjeti koji posebno otežavaju poljoprivrednu djelatnost. Kao relevantna upravna jedinica trebala bi se odabrati Općina (kunta), uključujući općine okružene drugim općinama unutar takvih područja, čak i ako ne ispunjavaju iste kriterije.

                     (5)

                     Radi lakšeg upravljanja programom i njegova usklađivanja s potporom na temelju uredbi (EU) br. 1305/2013 (4) i (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), te s nacionalnim programima potpore, primjereno je u područja koja primaju potporu na temelju ove Odluke uključiti općine koje pripadaju području određenom u skladu s člankom 32. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1305/2013 u Programu ruralnog razvoja kopnenog dijela Finske za razdoblje 2014.–2020.

                     (6)

                     Referentno razdoblje u odnosu na koje treba razmatrati razvoj poljoprivredne proizvodnje i razinu ukupne potpore na temelju dostupne nacionalne statistike trebalo bi ostati isto kao ono u Odluci (EU) 2018/672 i obuhvaćati godine 1991., 1992. i 1993. u pogledu poljoprivredne proizvodnje.

                     (7)

                     U skladu s člankom 142. Akta o pristupanju ukupan iznos odobrenih potpora trebao bi biti dostatan za očuvanje poljoprivredne djelatnosti u sjevernim regijama Finske, ali ne smije dovesti do toga da ukupan iznos potpora premaši razinu potpora iz pretpristupnog referentnog razdoblja. Stoga je nužno uzeti u obzir dohodovnu potporu u okviru zajedničke poljoprivredne politike kada se određuje najveća dopuštena razina potpore na temelju tog članka. Na temelju podataka za 2020. najveći dopušteni godišnji iznos potpore trebalo bi utvrditi u iznosu od 574,5 milijuna EUR, izračunan kao prosjek tijekom šestogodišnjeg razdoblja od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027.

                     (8)

                     Najveći dopušteni prosječni godišnji iznos potpore trebalo bi podijeliti među kategorijama potpore koje se odnose na uzgoj životinja, biljnu proizvodnju i ostale nordijske potpore. Za proizvodnju kravljeg mlijeka primjereno je odrediti zasebni najveći dopušteni prosječni godišnji iznos potpore, koji je dostatan za očuvanje proizvodnje u sjevernim regijama Finske.

                     (9)

                     Potpora bi se trebala dodjeljivati jedanput godišnje na osnovi čimbenika proizvodnje (kao što su uvjetna grla i hektari) u okviru ukupnih ograničenja utvrđenih ovom Odlukom.

                     (10)

                     Potpore za sobove trebale bi se dodjeljivati po životinji i biti ograničene na tradicionalni broj sobova u sjevernim regijama Finske. Potpore za skladištenje samoniklih bobica i gljiva trebale bi se moći isplaćivati po kilogramu, a potpore za prijevoz mlijeka i mesa te usluge nužne za uzgoj životinja na temelju nastalih troškova, uz odbitak svih drugih javnih plaćanja za iste troškove.

                     (11)

                     Za kravlje bi mlijeko trebalo biti dopušteno isplaćivati potpore po kilogramu mlijeka kako bi se održao poticaj za učinkovitu proizvodnju.

                     (12)

                     Kako bi se omogućila brza reakcija na tu promjenjivost i očuvala poljoprivredna djelatnost u sjevernim regijama Finske, primjereno je Finskoj dopustiti da za svaku kalendarsku godinu utvrdi iznos potpore po sektoru u pojedinoj kategoriji potpore i po jedinici proizvodnje.

                     (13)

                     Finska bi u tom pogledu trebala raditi razliku među potporama u svojim sjevernim regijama te godišnje iznose potpora utvrditi u skladu s težinom prirodnih ograničenja i ostalim objektivnim, transparentnim i utemeljenim kriterijima povezanima s ciljevima utvrđenima u članku 142. stavku 3. trećem podstavku Akta o pristupanju, a to su očuvanje tradicionalne primarne proizvodnje i prerade posebno prilagođene klimatskim uvjetima predmetnih regija, poboljšanje struktura za proizvodnju, stavljanje na tržište i preradu poljoprivrednih proizvoda, olakšavanje odlaganja tih proizvoda te osiguravanje zaštite okoliša i očuvanje ruralnog krajolika.

                     (14)

                     Kako bi se osigurala redovita plaćanja tijekom kalendarske godine, Finskoj bi trebalo dopustiti da isplaćuje potpore za određenu godinu uporabom predujmova na temelju početnih procjena broja čimbenika proizvodnje i proizvodnih jedinica te da isplaćuje potpore za proizvodnju mlijeka u mjesečnim obrocima na temelju stvarne proizvodnje.

                     (15)

                     Isplaćivanje prekomjernih potpora proizvođačima trebalo bi izbjeći povratom neopravdanih plaćanja do 1. lipnja sljedeće godine.

                     (16)

                     Kako je predviđeno u članku 142. stavku 3. Akta o pristupanju, potpore dodijeljene na temelju ove Odluke ne bi trebale prouzročiti povećanje ukupne proizvodnje iznad tradicionalne razine proizvodnje na području obuhvaćenom programom nordijskih potpora.

                     (17)

                     Stoga je potrebno utvrditi najveći godišnji broj prihvatljivih čimbenika proizvodnje za svaku kategoriju potpore, uključujući zasebni najveći broj muznih krava, na razini koja je jednaka razini iz referentnih razdoblja ili niža od nje.

                     (18)

                     Kad je riječ o broju muznih krava, trebalo bi uzeti u obzir razvoj količine proizvodnje po čimbeniku proizvodnje nakon referentnih razdoblja. Stoga je najveći prihvatljivi broj muznih krava utvrđen u Odluci (EU) 2018/672.

                     (19)

                     Potpore za uzgoj, preradu i stavljanje na tržište sobova trebalo bi dodijeliti izbjegavajući isplaćivanje prekomjernih potpora zajedno s potporama dodijeljenima u skladu s člankom 213. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

                     (20)

                     Kad je riječ o biljnoj proizvodnji, kako bi se omogućila fleksibilnost uporabe poljoprivrednog zemljišta u različitim sektorima proizvodnje, najveća dopuštena površina trebala bi iznositi 944 300 ha, što može uključivati najviše 481 200 ha travnjaka.

                     (21)

                     Za proizvodnju u staklenicima trebalo bi odrediti zasebnu najveću dopuštenu površinu od 203 ha, što odgovara tradicionalnoj površini proizvodnje u sjevernim regijama Finske.

                     (22)

                     Ako broj čimbenika proizvodnje u kategoriji u određenoj godini premašuje najveći broj, u kalendarskoj godini nakon godine u kojoj je najveći broj premašen broj prihvatljivih čimbenika proizvodnje trebalo bi umanjiti za odgovarajući broj čimbenika proizvodnje.

                     (23)

                     U skladu s člankom 143. stavkom 2. Akta o pristupanju Finska je Komisiji obvezna dostavljati informacije o provedbi i učincima potpora. Kako bi se bolje procijenili dugoročni učinci potpora i kako bi se razine potpora utvrdile kao šestogodišnji prosjeci, primjereno je izvješćivati o socioekonomskim učincima potpora i dostavljati godišnja izvješća s financijskim informacijama i drugim informacijama o provedbi potrebnima da bi se osiguralo da uvjeti iz ove Odluke budu ispunjeni.

                     (24)

                     Finska bi trebala osigurati da se u odnosu na korisnike potpora poduzmu odgovarajuće mjere kontrole. Kako bi se osigurala djelotvornost tih mjera i transparentnost u provedbi programa, te bi mjere kontrole trebale biti što usklađenije s mjerama koje se provode u okviru zajedničke poljoprivredne politike.

                     (25)

                     S obzirom na to da su nordijske potpore usko povezane s drugim mjerama potpore poljoprivredi, ruralnom razvoju i šumarstvu na temelju Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 i Uredbe (EU) br. 1307/2013 (7), razdoblje primjene ove Odluke trebalo bi uskladiti s tom uredbom.

                     (26)

                     Radi jasnoće, Odluku (EU) 2018/672 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2022. Međutim, odredbe o informacijama i mjerama kontrole trebale bi se nastaviti primjenjivati do 1. lipnja 2022.,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobrene potpore

               1.   Finskoj se od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027. odobrava provedba dugoročnog programa potpora za poljoprivredu u njezinim sjevernim regijama koje se sastoje od općinskih jedinica (kunta) navedenih u Prilogu I.

               2.   Ukupan iznos dodijeljenih potpora ne smije premašiti 574,5 milijuna EUR po kalendarskoj godini, od čega je najviše 221,0 milijuna EUR namijenjeno proizvodnji kravljeg mlijeka. Ti se iznosi smatraju godišnjim prosjecima potpora odobrenih u razdoblju od šest kalendarskih godina na koje se odnosi ova Odluka.

               3.   Kategorije potpore i sektori proizvodnje za svaku kategoriju, najveći dopušteni prosječni godišnji iznosi po kategoriji potpore, koji se izračunavaju na način naveden u stavku 2., te najveći godišnji broj prihvatljivih čimbenika proizvodnje po kategoriji potpore utvrđeni su u Prilogu II.

               4.   Potpore se dodjeljuju na osnovi prihvatljivih čimbenika proizvodnje na sljedeći način:

                           (a)

                           po uvjetnom grlu za uzgoj životinja;

                           (b)

                           po hektaru za proizvodnju usjeva;

                           (c)

                           po m2 za proizvodnju u staklenicima;

                           (d)

                           po m3 za skladištenje hortikulturnih proizvoda; i

                           (e)

                           kao naknada za stvarne troškove prijevoza mlijeka i mesa i usluga nužnih za stočarsku proizvodnju, uz odbitak svih drugih javnih potpora za iste troškove.

                     Potpore za proizvodnju kravljeg mlijeka i potpore za skladištenje samoniklih bobica i samoniklih gljiva mogu se dodijeliti po kilogramu stvarne proizvodnje.
               Potpore za uzgoj sobova ne dovode do isplaćivanja prekomjernih naknada zajedno s potporama dodijeljenima na temelju članka 213. Uredbe (EU) br. 1308/2013.
               Stope konverzije u uvjetna grla za različite vrste stoke navedene su u Prilogu III.

               5.   U skladu sa stavkom 3. i uz ograničenja iz Priloga II. Finska mora raditi razliku među potporama u svojim sjevernim regijama te svake godine utvrditi iznose potpora po čimbeniku proizvodnje, troškovima ili jedinici proizvodnje na osnovi objektivnih kriterija povezanih s težinom prirodnih ograničenja i ostalim čimbenicima koji pridonose ostvarivanju ciljeva utvrđenih u članku 142. stavku 3. prvom podstavku drugoj alineji Akta o pristupanju.

            Članak 2.
            Referentna razdoblja i određeni najveći brojevi čimbenika proizvodnje

               1.   Referentno razdoblje iz članka 142. stavka 3. prvog podstavka druge alineje Akta o pristupanju jest sljedeće:

                           (a)

                           u pogledu proizvodnje: 1992. za kravlje mlijeko i goveda, 1993. za hortikulturu, prosjek za 1991., 1992. i 1993. za ostale proizvode;

                           (b)

                           u pogledu razine ukupnih potpora: 1993.

               2.   Najveći broj prihvatljivih muznih krava iznosi 227 200.

               3.   Najveći broj prihvatljivih hektara biljne proizvodnje iznosi 944 300 ha, od čega je najveća površina za travnjake 481 200 ha, a za proizvodnju u staklenicima 203 ha.

            Članak 3.
            Uvjeti za dodjeljivanje potpore

               1.   Finska, uz ograničenja predviđena u ovoj Odluci, utvrđuje uvjete za dodjelu potpora za različite kategorije korisnika. Ti uvjeti uključuju primijenjene kriterije prihvatljivosti i odabira te se njima osigurava jednako postupanje prema korisnicima.

               2.   Finska potpore korisnicima isplaćuje svake godine na temelju stvarnih čimbenika proizvodnje ili jedinica proizvodnje iz članka 1. stavka 3. Predujmovi za potpore mogu se isplatiti na temelju početnih procjena za određenu godinu.

               3.   Potpore za kravlje mlijeko mogu se isplaćivati u mjesečnim obrocima na temelju stvarnih podataka o proizvodnji.

               4.   Prekoračenje najvećeg dopuštenoga godišnjeg broja čimbenika proizvodnje prihvatljivih za potporu, kako je naveden u Prilogu II., uzima se u obzir kao odgovarajuće smanjenje broja čimbenika proizvodnje prihvatljivih za potporu u godini nakon prekoračenja.

               5.   Preplata ili neopravdana isplata korisniku vraća se odbijanjem odgovarajućih iznosa od potpora koje se korisniku isplaćuju iduće godine ili se na drugi način vraćaju u toj godini ako se korisniku ne duguju iznosi potpore.

            Članak 4.
            Informacije i mjere kontrole

               1.   Finska u okviru informacija koje se dostavljaju na temelju članka 143. stavka 2. Akta o pristupanju svake godine prije 1. lipnja Komisiji dostavlja informacije o provedbi potpora dodijeljenih prethodne kalendarske godine na temelju ove Odluke.
               Informacije se konkretno odnose na sljedeće:

                           (a)

                           utvrđivanje općina u kojima je isplaćena potpora s pomoću detaljne karte i, prema potrebi, drugih podataka;

                           (b)

                           ukupnu proizvodnju u izvještajnoj godini u regijama koje su prihvatljive za potporu na temelju ove Odluke, izraženu u količinama za svaki proizvod naveden u Prilogu II.;

                           (c)

                           ukupan broj čimbenika proizvodnje, broj čimbenika proizvodnje prihvatljivih za potporu te broj čimbenika proizvodnje za koje su dodijeljene potpore po pojedinom sektoru proizvodnje navedenom u Prilogu II. s raščlambom po proizvodu u svakom sektoru, uz navođenje svakog prekoračenja najvećeg dopuštenoga godišnjeg broja čimbenika proizvodnje;

                           (d)

                           ukupno isplaćene potpore, ukupan iznos potpora po kategoriji potpore i vrsti proizvodnje, iznose isplaćene korisnicima po čimbeniku proizvodnje / drugoj jedinici te kriterije za razlikovanje iznosa potpora po podregijama i vrstama poljoprivrednoga gospodarstva ili na temelju drugih razmatranja;

                           (e)

                           primijenjeni sustav plaćanja s pojedinostima o svim predujmovima koji se temelje na procjenama, konačnim plaćanjima te zabilježenim prekomjernim plaćanjima i njihovu povratu;

                           (f)

                           iznose potpora na temelju članka 32. Uredbe (EU) br. 1305/2013, na temelju Uredbe (EU) br. 1307/2013 i na temelju članka 213. Uredbe (EU) br. 1308/2013 koji su isplaćeni u općinama obuhvaćenima ovom Odlukom; i

                           (g)

                           upućivanja na nacionalno zakonodavstvo na temelju kojeg je potpora provedena.

               2.   Finska prije 1. lipnja 2027., uz godišnje izvješće koje se odnosi na 2026., Komisiji dostavlja izvješće o petogodišnjem razdoblju od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2026.
               U izvješću se konkretno navodi sljedeće:

                           (a)

                           ukupan iznos potpora isplaćenih tijekom razdoblja od pet godina i njihova raspodjela po kategorijama potpora, vrstama proizvodnje i podregijama;

                           (b)

                           ukupna proizvodnja, broj čimbenika proizvodnje i razina prihoda poljoprivrednika u regijama koje su prihvatljive za potporu;

                           (c)

                           razvoj poljoprivredne proizvodnje, prerade i stavljanja na tržište u socijalnom i gospodarskom kontekstu sjevernih regija;

                           (d)

                           učinci potpora na zaštitu okoliša i očuvanje krajolika; i

                           (e)

                           prijedlozi za razvoj potpora na temelju podataka navedenih u izvješću, nacionalnog i Unijina okvira za poljoprivrednu proizvodnju te ostalih relevantnih čimbenika.

               3.   Finska dostavlja podatke u obliku koji je usklađen sa statističkim normama koje se primjenjuju u Uniji.

               4.   Finska poduzima sve mjere potrebne za primjenu ove Odluke i prikladne mjere kontrole u odnosu na korisnike potpora.

               5.   Mjere kontrole moraju u što većoj mjeri biti usklađene s kontrolnim sustavima koji se primjenjuju u okviru programa potpore Unije.

            Članak 5.
            Primjena izmjena
            Ako Komisija odluči izmijeniti ovu Odluku, posebno zbog bilo kakvih promjena u organizaciji zajedničkog tržišta ili programu izravnih potpora ili promjene stope bilo kojih odobrenih nacionalnih državnih potpora u poljoprivredi, sve izmjene potpora odobrenih ovom Odlukom primjenjuju se tek od godine nakon godine donošenja izmjene.

            Članak 6.
            Stavljanje izvan snage
            Odluka (EU) 2018/672 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2022.
            Međutim, članak 4. te odluke nastavlja se primjenjivati do 1. lipnja 2022.

            Članak 7.
            Adresat
            Ova je Odluka upućena Republici Finskoj.

            Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2021.

                  Za Komisiju

               Janusz WOJCIECHOWSKI

                  Član Komisije

            (1)  Odluka Komisije 95/196/EZ od 4. svibnja 1995. o dugoročnom nacionalnom programu potpora za poljoprivredu u sjevernim regijama Finske (SL L 126, 9.6.1995., str. 35.).

            (2)  Odluka Komisije C(2009) 3067 od 30. travnja 2009. o dugoročnom nacionalnom programu potpora za poljoprivredu u sjevernim regijama Finske.

            (3)  Odluka Komisije (EU) 2018/672 оd 15. prosinca 2016. o dugoročnom nacionalnom programu potpora za poljoprivredu u sjevernim regijama Finske (SL L 113, 3.5.2018., str. 10.).

            (4)  Uredba (EU) br. 1305/2013. Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.), kako je izmijenjena.

            (5)  Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

            (6)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.), kako je izmijenjena.

            (7)  COM(2018) 392 final.

            PRILOG I.

               OPĆINE IZ ČLANKA 1. STAVKA 1.

            Enonkoski, Hankasalmi, Heinävesi, Ilmajoki, Isokyrö, Joensuu, Joroinen, Juva, Jyväskylä, Jämsä (1), Kaskinen, Kauhajoki, Kauhava, Kitee, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kuopio, Kuortane, Kurikka, Laihia, Lapua, Laukaa, Leppävirta, Liperi, Maalahti, Mikkeli, Mustasaari, Muurame, Mänttä-Vilppula, Närpiö, Outokumpu, Parikkala, Pieksämäki, Puumala, Rantasalmi, Rautjärvi, Ruokolahti, Ruovesi, Rääkkylä, Savitaipale, Savonlinna, Seinäjoki, Siilinjärvi, Sulkava, Suonenjoki, Taipalsaari, Teuva, Tuusniemi, Uusikaarlepyy, Vaasa, Varkaus, Vöyri, Alajärvi, Alavieska, Alavus, Evijärvi, Haapajärvi, Haapavesi, Halsua, Hirvensalmi, Honkajoki, Iisalmi, Isojoki, Joutsa, Juankoski, Kaavi, Kalajoki, Kangasniemi, Kannonkoski, Kannus, Karijoki, Karstula, Karvia, Kaustinen, Keitele, Kempele, Keuruu, Kihniö, Kinnula, Kiuruvesi, Kivijärvi, Kokkola, Konnevesi, Kontiolahti, Kruunupyy, Kyyjärvi, Kärsämäki, Lapinlahti, Lappajärvi, Lestijärvi, Liminka, Luhanka, Lumijoki, Luoto, Merijärvi, Merikarvia, Muhos, Multia, Nivala, Oulainen, Parkano, Pedersören kunta, Perho, Pertunmaa, Petäjävesi, Pielavesi, Pietarsaari, Pihtipudas, Polvijärvi, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Rautalampi, Reisjärvi, Saarijärvi, Sievi, Siikainen, Siikajoki, Siikalatva, Soini, Sonkajärvi, Tervo, Tohmajärvi, Toholampi, Toivakka, Tyrnävä, Uurainen, Vesanto, Veteli, Vieremä, Viitasaari, Vimpeli, Virrat, Ylivieska, Ylöjärvi (2), Ähtäri, Äänekoski, Ilomantsi, Juuka, Kajaani, Lieksa, Nurmes, Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi, Sotkamo, Vaala, Valtimo, Oulu, Utajärvi, Hailuoto, Hyrynsalmi, Ii, Kemi, Keminmaa, Kuhmo, Simo, Tervola, Tornio, Kemijärvi, Pello, Pudasjärvi, Puolanka, Ranua, Rovaniemi, Suomussalmi, Taivalkoski, Ylitornio, Kuusamo, Posio, Kittilä, Kolari, Pelkosenniemi, Salla, Savukoski, Sodankylä, Enontekiö, Inari, Muonio, Utsjoki.

               (1)  Samo područje bivših općina Jämsänkoski i Kuorevesi.

               (2)  Samo područje bivše općine Kuru.

            PRILOG II.

               POJEDINOSTI O POTPORAMA IZ ČLANKA 1. STAVKA 3.

                        Kategorija potpora i sektori proizvodnje

                        Najveći prosječni godišnji iznos potpora u razdoblju od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027.
                        (u milijunima eura)

                        Najveći godišnji broj prihvatljivih čimbenika proizvodnje

                                    1.

                                    UZGOJ ŽIVOTINJA:
                                    muzne krave (proizvodnja mlijeka), ostala goveda, ovce i koze, konji, proizvodno nevezane potpore za svinje i perad

                        441,9
                        od čega za kravlje mlijeko 221,0

                        227 200  muznih krava, 181 000  ostalih uvjetnih grla, 139 200  uvjetnih grla za svinje i perad

                                    2.

                                    BILJNA PROIZVODNJA:
                                    ratarske kulture, proizvodnja u staklenicima, potpore za skladištenje hortikulturnih proizvoda

                        112,6

                        944 300  ha za ratarske kulture, od čega 481 200  ha za travnjake;
                        203 ha za proizvodnju u staklenicima

                                    3.

                                    OSTALE NORDIJSKE POTPORE:
                                    sobovi, potpore za prijevoz mlijeka i mesa, usluge za uzgoj životinja, potpore za skladištenje samoniklih bobica i gljiva

                        20,0

                        171 100  sobova

                           Ukupna gornja granica za nordijske potpore

                           574,5

            PRILOG III.

               KOEFICIJENTI ZA KONVERZIJU U UVJETNA GRLA IZ ČLANKA 1. STAVKA 4.

            Za određivanje prosječnog broja uvjetnih grla (UG) upotrebljava se sljedeća tablica
            (najveći broj uvjetnih grla):

                        LU

                        Goveda starija od dvije godine i krave dojilje

                        1,0

                        Junice koje se uzgajaju u krave dojilje od osam mjeseci do dvije godine

                        0,6

                        Ostala goveda od šest mjeseci do dvije godine

                        0,6

                        Ovce

                        0,2

                        Koze

                        0,2

                        Konji (stariji od šest mjeseci):

                                    —

                                    kobile za rasplod, uključujući kobile ponija

                        1,0

                                    —

                                    finski konji

                        1,0

                                    —

                                    ostali konji i poniji od jedne do tri godine

                        0,6


title: Odluka Komisije (EU) 2021/2313 оd 22. prosinca 2021. o oslobađanju od carina i PDV-a pri uvozu robe potrebne za borbu protiv učinaka pandemije bolesti COVID-19 tijekom 2022. (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021)9852) (Vjerodostojni su samo tekstovi na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku)

text:
                  28.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 464/11

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/2313
         оd 22. prosinca 2021.
         o oslobađanju od carina i PDV-a pri uvozu robe potrebne za borbu protiv učinaka pandemije bolesti COVID-19 tijekom 2022.

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021)9852)

         (Vjerodostojni su samo tekstovi na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2009/132/EZ od 19. listopada 2009. o utvrđivanju područja primjene članka 143. točaka (b) i (c) Direktive 2006/112/EZ o oslobođenju od plaćanja poreza na dodanu vrijednost prilikom konačnog uvoza određene robe (1), a posebno njezin članak 53. prvi stavak,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1186/2009 od 16. studenoga 2009. o uspostavi sustava oslobođenja od carina u Zajednici (2), a posebno njezin članak 76. prvi stavak,
         budući da:

                     1.

                     Odlukom Komisije (EU) 2020/491 (3) odobrava se oslobađanje od carina i poreza na dodanu vrijednost („PDV”) pri uvozu robe potrebne za borbu protiv učinaka pandemije bolesti COVID-19 do 31. prosinca 2021.

                     2.

                     Komisija se 8. studenoga 2021. savjetovala s državama članicama je li potrebno produljenje, nakon čega su Austrija, Belgija, Hrvatska, Grčka, Latvija, Mađarska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija i Španjolska 12. studenoga 2021., Irska 16. studenoga 2021., Bugarska, Finska, Njemačka, Italija, Malta, Nizozemska i Švedska 17. studenoga 2021., Estonija 18. studenoga 2021., Danska i Luksemburg 19. studenoga 2021., a Češka 23. studenoga 2021. („države članice koje podnose zahtjev”), podnijele zahtjeve za daljnju primjenu mjere kojom se predviđa oslobođenje od uvoznih carina i izuzeće od PDV-a na uvezenu robu.

                     3.

                     Roba koju su države članice koje podnose zahtjev uvozile u skladu s Odlukom (EU) 2020/491 omogućila je državnim organizacijama ili organizacijama koje su odobrila nadležna tijela u državama članicama pristup potrebnim lijekovima, medicinskoj opremi i osobnoj zaštitnoj opremi, kojih nedostaje. Trgovinski statistički podaci za takvu robu upućuju na to da se uvoz te robe smanjuje, ali da je i dalje znatan i fluktuira zbog potražnje za robom potrebnom za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19. Unatoč provedbi cijepljenja u svim državama članicama i nizu mjera poduzetih za sprečavanje širenja virusa, broj zaraza bolešću COVID-19 u državama članicama i dalje ugrožava javno zdravlje. Budući da se i dalje prijavljuje nestašica robe potrebne za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 u državama članicama koje podnose zahtjev, primjereno je odobriti oslobođenje od carina za robu uvezenu za potrebe opisane u članku 74. Uredbe (EZ) br. 1186/2009 i oslobođenje od PDV-a za robu uvezenu za potrebe opisane u članku 51. Direktive 2009/132/EZ.

                     4.

                     Države članice koje podnose zahtjev trebale bi obavijestiti Komisiju o prirodi i količini različite robe koja je oslobođena carine i PDV-a u cilju borbe protiv učinaka pandemije bolesti COVID-19, o organizacijama koje su odobrene za podjelu ili stavljanje na raspolaganje te robe i o mjerama poduzetima kako bi se spriječilo da se ta roba upotrijebi u druge svrhe osim za borbu protiv učinaka te pandemije. Države članice koje su podnijele zahtjev trebale bi osigurati da se takvo oslobođenje od carine i PDV-a pravilno primjenjuje u skladu sa zakonodavstvom o carinama i PDV-u i spriječiti sve prijevare, utaje, izbjegavanja ili zlouporabe.

                     5.

                     Uzimajući u obzir izuzetne poteškoće s kojima se suočavaju države članice koje podnose zahtjev, oslobođenje od uvoznih carina i PDV-a trebalo bi odobriti za uvoz proveden od 1. siječnja 2022. Oslobođenje bi trebalo ostati na snazi do 30. lipnja 2022.

                     6.

                     Savjetovanje s državama članicama u skladu s člankom 76. prvim stavkom Uredbe (EZ) br. 1186/2009 i člankom 53. prvim stavkom Direktive 2009/132/EZ provedeno je 3. prosinca 2021.,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Dopušta se uvoz robe oslobođen uvoznih carina u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1186/2009 i oslobođen poreza na dodanu vrijednost (PDV) na uvoz u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) Direktive Vijeća 2009/132/EZ ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

                           (a)

                           roba je namijenjena za sljedeće:

                                       i.

                                       besplatnu podjelu osobama pogođenima pandemijom bolesti COVID-19, osobama ugroženima tom pandemijom ili osobama uključenima u borbu protiv nje, koju provode tijela i organizacije iz točke (c);

                                       ii.

                                       besplatno stavljanje na raspolaganje osobama pogođenima pandemijom bolesti COVID-19, osobama ugroženima tom pandemijom ili osobama uključenima u borbu protiv nje, pri čemu ta roba ostaje u vlasništvu tijela i organizacija iz točke (c);

                           (b)

                           roba ispunjava zahtjeve iz članaka 75., 78., 79. i 80. Uredbe (EZ) br. 1186/2009 i članaka 52., 55., 56. i 57. Direktive 2009/132/EZ;

                           (c)

                           robu uvoze, ili se ona uvozi u njihovo ime, za puštanje u slobodni promet, državne organizacije, uključujući državna tijela, javna tijela i ostala javnopravna tijela, ili organizacije koje su odobrila nadležna tijela u državama članicama.

               2.   Roba se ujedno oslobađa od uvoznih carina u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1186/2009 i od PDV-a na uvoz u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) Direktive 2009/132/EZ ako se uvozi kako bi je u slobodni promet pustile agencije za pomoć u slučaju katastrofe, ili ako se to provodi u njihovo ime, radi podmirivanja njihovih potreba u razdoblju u kojem pružaju pomoć osobama pogođenima pandemijom bolesti COVID-19, osobama ugroženima tom pandemijom ili osobama uključenima u borbu protiv nje.

            Članak 2.
            Države članice svaki mjesec petnaestog dana u mjesecu koji slijedi nakon mjeseca o kojem se izvješćuje dostavljaju Komisiji informacije o prirodi i količini različite robe koja je uvezena oslobođena od uvoznih carina i PDV-a u skladu s člankom 1.
            Države članice najkasnije do 31. listopada 2022. Komisiji dostavljaju sljedeće informacije:

                        (a)

                        popis organizacija koje su odobrila nadležna tijela u državama članicama, kako je navedeno u članku 1. stavku 1. točki (c);

                        (b)

                        konsolidirane informacije o prirodi i količini različite robe koja je uvezena oslobođena od uvoznih carina i PDV-a u skladu s člankom 1.;

                        (c)

                        mjere poduzete kako bi osigurala usklađenost s člancima 78., 79. i 80. Uredbe (EZ) br. 1186/2009 i člancima 55., 56. i 57. Direktive 2009/132/EZ u pogledu robe obuhvaćene područjem primjene ove Odluke.

            Članak 3.
            Članak 1. primjenjuje se na uvoz u Austriju, Belgiju, Bugarsku, Češku, Dansku, Estoniju, Finsku, Grčku, Hrvatsku, Irsku, Italiju, Latviju, Luksemburg, Mađarsku, Maltu, Nizozemsku, Njemačku, Poljsku, Portugal, Rumunjsku, Sloveniju, Španjolsku i Švedsku od 1. siječnja 2022. do 30. lipnja 2022.

            Članak 4.
            Ova je Odluka upućena Kraljevini Belgiji, Republici Bugarskoj, Češkoj Republici, Kraljevini Danskoj, Saveznoj Republici Njemačkoj, Republici Estoniji, Irskoj, Helenskoj Republici, Kraljevini Španjolskoj, Republici Hrvatskoj, Talijanskoj Republici, Republici Latviji, Velikom Vojvodstvu Luksemburgu, Mađarskoj, Republici Malti, Kraljevini Nizozemskoj, Republici Austriji, Republici Poljskoj, Portugalskoj Republici, Rumunjskoj, Republici Sloveniji, Republici Finskoj i Kraljevini Švedskoj.
            Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

            Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2021.

                  Za Komisiju

               Paolo GENTILONI

                  Član Komisije

            (1)  SL L 292, 10.11.2009., str. 5.

            (2)  SL L 324, 10.12.2009., str. 23.

            (3)  Odluka Komisije (EU) 2020/491 оd 3. travnja 2020. o oslobađanju od carina i PDV-a pri uvozu robe potrebne za borbu protiv učinaka pandemije bolesti COVID-19 tijekom 2020. (SL L 103, 3.4.2020., str. 1.).


title: Odluka (EU) 2021/2321 Europske središnje banke od 10. prosinca 2021. o delegiranju odluka o izdavanju propusnice Unije za podnositelje zahtjeva koji potpadaju pod nadležnost Europske središnje banke (ESB/2021/55)

text:
                  29.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 467/1

         ODLUKA (EU) 2021/2321 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 10. prosinca 2021.
         o delegiranju odluka o izdavanju propusnice Unije za podnositelje zahtjeva koji potpadaju pod nadležnost Europske središnje banke (ESB/2021/55)

         PREDSJEDNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Protokol br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, a posebno njegov članak 6.,
         budući da:

                     (1)

                     Europska središnja banka (ESB) odobrava izdavanje propusnice Unije za članove osoblja ESB-a, zaposlenike ESB-a s kratkoročnim ugovorima o radu i članove njihovih obitelji. Države članice trebale bi priznati propusnicu Unije kao valjanu putnu ispravu.

                     (2)

                     Budući da je ovlast izdavanja propusnice Unije dodijeljena predsjednicima institucija Unije, to znači da u slučaju ESB-a predsjednica ESB-a ima tu ovlast.

                     (3)

                     Uredbom Vijeća (EU) br. 1417/2013 (1) uspostavlja se zajednički obrazac za izdavanje propusnice Unije. Od 2015. propusnice Unije izdaju se kao e-putne isprave u okviru centraliziranog postupka, pri čemu Komisija djeluje kao središnja točka za druge institucije Unije u skladu sa sporazumima o razini usluga kojima se provodi program Unije za propusnice.

                     (4)

                     S obzirom na količinu zahtjeva za izdavanje propusnice Unije za članove osoblja ESB-a, zaposlenike ESB-a s kratkoročnim ugovorom o radu i članove njihovih obitelji, ovlast za njihovo izdavanje trebalo bi delegirati glavnom koordinatoru za zajedničke poslove, uz mogućnost daljnjeg delegiranja na operativnu razinu ESB-a,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Definicije
            Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

                        (1)

                        „propusnica Unije” znači sigurna putna isprava kako je predviđeno člankom 6. Protokola (br. 7) o povlasticama i imunitetima Europske unije;

                        (2)

                        „Podnositelj zahtjeva iz ESB-a” znači: (a) član osoblja ESB-a kako je definiran u članku 1. Uvjeta zaposlenja; (b) zaposlenik ESB-a s kratkoročnim ugovorom o radu kako je definiran u članku 1. Uvjeta kratkoročnog zaposlenja; i (c) član obitelji zakvog člana osoblja ili zaposlenika s kratkoročnim ugovorom o radu.

            Članak 2.
            Prenošenje ovlasti i daljnje prenošenje ovlasti

               1.   Predsjednica ovime glavnom koordinatoru za zajedničke poslove prenosi ovlast za izdavanje propusnice Unije podnositeljima zahtjeva iz ESB-a.

               2.   Predsjednica ovlašćuje glavnog koordinatora za zajedničke poslove da dalje delegira glavnom direktoru glavne uprave Potpora poslovanju i, u slučaju njegove nedostupnosti, direktoru Uprave za opće poslove ovlast za izdavanje propusnice Unije podnositeljima zahtjeva iz ESB-a.

               3.   Odluka o izdavanju propusnice Unije podnositelju zahtjeva iz ESB-a donosi se na osnovi delegiranja ili daljnjeg delegiranja samo ako su za to ispunjeni kriteriji utvrđeni u članku 3.

               4.   Glavna uprava Potpora poslovanju svake godine obavješćuje predsjednicu o odlukama donesenima na temelju prenošenja predviđenog ovim člankom.

            Članak 3.
            Kriteriji za donošenje odluka o propusnicama Unije na osnovi prenošenja ovlasti ili daljnjeg prenošenja ovlasti

               1.   Odluka o izdavanju propusnice Unije podnositelju zahtjeva iz ESB-a donosi se na temelju prenošenja ovlasti ili daljnjeg prenošenja ovlasti ako je izdavanje propusnice Unije opravdano u interesu službe iz dobrog poslovnog razloga, posebno čestih poslovnih putovanja, redovitog radnog mjesta izvan Frankfurta na Majni ili u slučaju vanjske mobilnosti.

               2.   Izdavanje propusnice Unije članu obitelji člana osoblja ESB-a ili zaposlenika ESB-a s kratkoročnim ugovorom o radu moguće je samo u iznimnim okolnostima i isključivo ako je to u interesu Unije. U slučaju dugotrajnog boravka izvan Unije, uključujući dugoročno upućivanje, propusnica Unije odobrava se isključivo u svrhu sigurnog i ispravnog obavljanja usluge, kada to opravdavaju iznimne okolnosti i nemogućnost korištenja nacionalnih putovnica ili putnih isprava, posebno ako je to potrebno za potrebe putovanja, pravilno obavješćivanje i boravište u trećoj zemlji. Valjanost propusnice Unije koju posjeduje član obitelji nikada ne prelazi trajanje valjanosti propusnice Unije koju posjeduje član osoblja ili zaposlenik na određeno vrijeme.

            Članak 4.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 10. prosinca 2021.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  Uredba Vijeća (EU) br. 1417/2013 od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju obrasca za propusnicu koju izdaje Europska unija (SL L 353, 28.12.2013., str. 26.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2022/11 od 2. prosinca 2021. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 22. sastanku ugovornih stranaka Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) i njezinih protokola u pogledu donošenja odluke o izmjenama priloga I., II., III. i IV. te Priloga VII. odjeljka A Protokolu o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja (Protokol o odobalnim aktivnostima)

text:
                  7.1.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 4/8

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/11
         od 2. prosinca 2021.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 22. sastanku ugovornih stranaka Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) i njezinih protokola u pogledu donošenja odluke o izmjenama priloga I., II., III. i IV. te Priloga VII. odjeljka A Protokolu o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja (Protokol o odobalnim aktivnostima)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Unija je Odlukom Vijeća 2013/5/EU (1) sklopila Protokol o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja („Protokol o odobalnim aktivnostima”) uz Konvenciju o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja („Barcelonska konvencija”) te je on stupio na snagu 29. ožujka 2013.

                     (2)

                     U skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom iii. Barcelonske konvencije na sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola usvajaju se izmjene prilogâ protokolima uz Konvenciju.

                     (3)

                     Očekuje se da će ugovorne stranke Barcelonske konvencije i njezinih protokola na svojem 22. sastanku, koji će se održati od 7. do 10. prosinca 2021., donijeti odluku („Odluka ugovornih stranaka”) o izmjenama priloga I., II., III. i IV. te Priloga VII. odjeljka A Protokolu o odobalnim aktivnostima.

                     (4)

                     Odluka ugovornih stranaka odnosi se na zaštitu okoliša, što je u podijeljenoj nadležnosti između Unije i njezinih država članica na temelju članka 4. stavka 2. točke (e) Ugovora. Odluka ugovornih stranaka nije dio područja koje je u velikoj mjeri obuhvaćeno pravilima Unije u vezi s takvom zaštitom. Unija ne namjerava iskoristiti mogućnost izvršavanja svoje vanjske nadležnosti u pogledu područja obuhvaćenih Odlukom ugovornih stranaka u odnosu na koja Unija svoju nadležnost još nije izvršavala na unutarnjoj razini.

                     (5)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola jer se Odluka ugovornih stranaka odnosi na donošenje izmjena priloga I., II., III. i IV. te Priloga VII. odjeljka A Protokolu o odobalnim aktivnostima koje će biti obvezujuće za Uniju.

                     (6)

                     S obzirom na to da će se predviđenim izmjenama priloga I., II., III. i IV. te Priloga VII. odjeljka A Protokolu o odobalnim aktivnostima ažurirati zahtjevi u pogledu zaštite Sredozemnog mora, utjecati na međunarodne obveze i ambicije Unije te poboljšati zaštita okoliša, Unija bi trebala podržati donošenje Odluke ugovornih stranaka,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 22. sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola jest da se podrži donošenje odluke o izmjenama priloga I., II., III. i IV. te Priloga VII. odjeljka A Protokolu o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja.

            Članak 2.
            Predstavnici Unije, uz savjetovanje s državama članicama, tijekom koordinacijskih sastanaka na licu mjesta mogu bez daljnje odluke Vijeća dogovoriti doradu stajališta iz članka 1. s obzirom na razvoj događaja na 22. sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. VRTOVEC

            (1)  Odluka Vijeća 2013/5/EU od 17. prosinca 2012. o pristupanju Europske unije Protokolu o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja (SL L 4, 9.1.2013., str. 13.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2022/10 od 2. prosinca 2021. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 22. sastanku ugovornih stranaka Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) i njezinih protokola u pogledu donošenja odluke o izmjenama priloga I., II. i IV. Protokolu o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja iz izvora i djelatnosti na kopnu (Protokol o onečišćenju iz izvora i djelatnosti na kopnu)

text:
                  7.1.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 4/6

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/10
         od 2. prosinca 2021.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 22. sastanku ugovornih stranaka Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) i njezinih protokola u pogledu donošenja odluke o izmjenama priloga I., II. i IV. Protokolu o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja s kopna (Protokol o onečišćenju s kopna)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Unija je Odlukom Vijeća 1999/801/EZ (1) sklopila izmijenjeni Protokol o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja s kopna („Protokol o onečišćenju s kopna”) uz Konvenciju o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja („Barcelonska konvencija”) te je on stupio na snagu 11. svibnja 2008.

                     (2)

                     U skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom iii. Barcelonske konvencije na sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola usvajaju se izmjene protokolâ uz Konvenciju.

                     (3)

                     Očekuje se da će ugovorne stranke Barcelonske konvencije i njezinih protokola na svojem 22. sastanku, koji će se održati od 7. do 10. prosinca 2021., donijeti odluku („Odluka ugovornih stranaka”) o izmjeni priloga I., II. i IV. Protokolu o onečišćenju s kopna kako bi se u obzir uzeo regulatorni, znanstveni i tehnički razvoj u vezi s izvorima i djelatnostima na kopnu koji je ostvaren i na globalnoj i na regionalnoj razini.

                     (4)

                     Odluka ugovornih stranaka odnosi se na zaštitu okoliša, što je u podijeljenoj nadležnosti između Unije i njezinih država članica na temelju članka 4. stavka 2. točke (e) Ugovora. Odluka ugovornih stranaka nije dio područja koje je u velikoj mjeri obuhvaćeno pravilima Unije u vezi s takvom zaštitom. Unija ne namjerava iskoristiti mogućnost izvršavanja svoje vanjske nadležnosti u pogledu područja obuhvaćenih Odlukom ugovornih stranaka u odnosu na koja Unija svoju nadležnost još nije izvršavala na unutarnjoj razini.

                     (5)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola jer se Odluka ugovornih stranaka odnosi na donošenje izmjena priloga I., II. i IV. Protokolu o onečišćenju s kopna koje će biti obvezujuće za Uniju.

                     (6)

                     S obzirom da će se predviđenim izmjenama priloga I., II. i IV. Protokolu o onečišćenju s kopna ažurirati zahtjevi u pogledu zaštite Sredozemnog mora, utjecati na međunarodne obveze i ambicije Unije te poboljšati zaštita okoliša, Unija bi trebala podržati donošenje Odluke ugovornih stranaka,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 22. sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola jest da se podrži donošenje odluke o izmjenama priloga I., II. i IV. Protokolu o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja s kopna.

            Članak 2.
            Predstavnici Unije, uz savjetovanje s državama članicama, tijekom koordinacijskih sastanaka na licu mjesta mogu bez daljnje odluke Vijeća dogovoriti doradu stajališta iz članka 1. s obzirom na razvoj događaja na 22. sastanku ugovornih stranaka Barcelonske konvencije i njezinih protokola.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. VRTOVEC

            (1)  Odluka Vijeća 1999/801/EZ od 22. listopada 1999. o prihvaćanju izmjena Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja s kopna (Barcelonska konvencija) (SL L 322, 14.12.1999., str. 18.).