title: Odluka Komisije (EU) 2017/1436 оd 1. prosinca 2015. o državnoj potpori za prelazak elektrane u Lynemouthu na biomasu SA.38762 (2015/C) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8441) (Tekst značajan za EGP. )

text:
                  8.8.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 205/70

            ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/1436
      оd 1. prosinca 2015.
      o državnoj potpori za prelazak elektrane u Lynemouthu na biomasu SA.38762 (2015/C) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti

            (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8441)

      (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
      uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
      nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe (1) u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
      budući da:
      1.   POSTUPAK

                  (1)

                  Nakon prethodnih kontakata Ujedinjena Kraljevina prijavila je 17. prosinca 2014. potporu za prelazak elektrane u Lynemouthu na biomasu u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. Komisiji je dostavila dodatne dokaze 5. veljače 2015.

                  (2)

                  Dopisom od 19. veljače 2015. Komisija je obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu da je s obzirom na tu potporu odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora („odluka o pokretanju postupka”).

                  (3)

                  Ujedinjena Kraljevina dostavila je svoje primjedbe 23. ožujka 2015.

                  (4)

                  Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 10. travnja 2015. u Službenom listu Europske unije (vidjeti bilješku 1.). Komisija je uputila poziv zainteresiranim stranama da dostave primjedbe.

                  (5)

                  Komisija je primila očitovanja od 30 zainteresiranih strana. Njih je 20. svibnja 2015. proslijedila Ujedinjenoj Kraljevini, koja je dobila priliku odgovoriti na njih. Ujedinjena Kraljevina na ta je očitovanja odgovorila 12. lipnja 2015..

                  (6)

                  Komisija je 23. srpnja 2015. zatražila dodatne informacije, koje je Ujedinjena Kraljevina dostavila 29. srpnja 2015. Ujedinjena Kraljevina dostavila je dodatne informacije 7. listopada 2015.

            2.   DETALJAN OPIS MJERE

      2.1.   Projekt prelaska elektrane u Lynemouthu na biomasu i korisnik potpore

                  (7)

                  Ujedinjena Kraljevina odabrala je osam projekata obnovljive energije u okviru postupka omogućivanja donošenja konačne odluke o obnovljivim izvorima energije (eng. Final Investment Decision Enabling for Renewables – FIDeR) (2). Potpora za te odabrane projekte osigurat će se na temelju ugovorâ o ulaganju. Prijavljeni projekt jedan je od osam projekata odabranih u okviru FIDeR-a.

                  (8)

                  Prijavljena mjera potpore odnosi se na potporu za potpuni prelazak elektrane na ugljen u Lynemouthu na biomasu. Elektrana se nalazi u Northumberlandu na sjeveroistočnoj obali Engleske. Vlasnik i upravitelj elektrane jest Lynemouth Power Limited, društvo kći u potpunom vlasništvu društva RWE Supply & Trading GmbH.

                  (9)

                  Elektrana u Lynemouthu elektrana je na ugljen snage 420 MW, koja je započela s poslovanjem u 1972. U skladu s trenutačnim prijedlogom elektrana će se opremiti tako da radi isključivo na biomasu. Zbog obilježja postupka izgaranja u elektrani će se moći spaljivati samo drveni peleti namijenjeni industriji. Elektrana će osiguravati električnu energiju za sjevernu energetsku mrežu kojom se opskrbljuje sjeveroistočni dio Engleske. Ujedinjena Kraljevina procjenjuje da će se u okviru projekta proizvesti 0,7 % buduće ukupne potrošnje električne energije u Ujedinjenoj Kraljevini.

                  (10)

                  U skladu s procjenama Ujedinjene Kraljevine, projektom će se tijekom njegova dvanaestogodišnjeg trajanja uštedjeti oko 17,7 milijuna tona CO2, a godišnje će se dobivati oko 2,3 TWh električne energije. Elektrana će raditi s temeljnim opterećenjem, čime će se osigurati električna energija s niskom razinom ugljika koja se može planirati.

                  (11)

                  Prema tijelima Ujedinjene Kraljevine, elektrana je projektirana na način da radi s nominalnom električnom snagom od 420 MW uz prosječni faktor opterećenja od 77 % (3). Elektrana će upotrebljavati približno 1,44 – 1,56 milijuna suhih tona drvenih peleta godišnje, od čega je većina uvezena s jugoistoka Sjedinjenih Američkih Država ([60 % – 80 %] ukupnog potrebnog goriva). Približno [5 % – 20 %] goriva nabavljat će se iz Europe, a ostatak iz Kanade. Prilagođena elektrana neće biti projektirana na način da bude u skladu s propisima o spaljivanju otpada te se stoga u njoj neće moći spaljivati otpadno drvo.

                  (12)

                  U tablici su prikazani očekivani radni parametri elektrane u Lynemouthu. Prema tijelima Ujedinjene Kraljevine, faktor opterećenja umnožak je vremena u kojem je elektrana tehnički dostupna za proizvodnju električne energije (umanjeno, na primjer, za vrijeme potrebno za održavanje ili popravak) i vremena u kojem se zaista planira rad postrojenja (umanjeno, na primjer, za vrijeme u kojem upravitelj distribucijske mreže ograniči rad elektrane zbog zagušenja mreže; to se ponekad naziva bruto faktorom opterećenja). Neto faktor opterećenja, prikazan u tablici, dobiva se množenjem prosječne tehničke dostupnosti od 80,77 % i bruto faktora opterećenja od 95,51 %.

                     Radni parametri elektrane u Lynemouthu

                              Troškovi goriva (GBP/GJ)

                              Toplinska učinkovitost (%)

                              Prosječni neto faktor opterećenja (%)

                              7,17

                              36,9

                              77

            2.2.   Nacionalna pravna osnova, financiranje i proračun

                  (13)

                  Nacionalna je pravna osnova Zakon o energiji iz 2013.

                  (14)

                  Ukupni proračun za taj projekt procjenjuje se na 0,8 milijardi GBP. Ujedinjena Kraljevina potvrdila je da se korisniku neće isplatiti nikakva potpora prije datuma puštanja u rad.

                  (15)

                  Potporu će isplatiti vladina druga ugovorna strana koja se financira zakonom propisanim nametom koji plaćaju svi licencirani dobavljači električne energije na temelju tržišnog udjela dobavljača i koji je utvrđen izmjerenom potrošnjom električne energije. Dobavljači će svoje obveze morati plaćati iz vlastitih sredstava, ali će moći prenijeti troškove na potrošače u okviru svojih ukupnih strategija određivanja cijena.

            2.3.   Oblik potpore, trajanje i troškovi proizvodnje

                  (16)

                  Potpora bi se dodijelila projektu u obliku promjenjive premije (takozvani ugovor za razliku, eng. Contract for Difference – CfD) izračunane kao razlika u plaćanjima između prethodno utvrđene cijene (izvršna cijena) i mjere tržišne cijene električne energije (referentna cijena). Referentna cijena temelji se na terminskim cijenama električne energije na veleprodajnom tržištu u određenom razdoblju. Korisnik će zarađivati prodajom električne energije na tržištu, ali kada prosječna veleprodajna cijena električne energije bude niža od izvršne cijene korisniku će se razlika nadoknaditi tako da će mu druga strana u vlasništvu vlade Ujedinjene Kraljevine (Low Carbon Contracts Company Ltd – „druga ugovorna strana u CfD-u”) platiti dodatni iznos. Međutim, korisnik će i dalje snositi rizike u pogledu neostvarivanja referentne cijene i rizik u pogledu obujma ako ne ostvari predviđeni obujam prodaje (4).

                  (17)

                  Potpora projektu prelaska na biomasu na odgovarajući se način određuje na temelju administrativno utvrđene izvršne cijene. Izvršne cijene utvrđene su na razine kojima se omogućilo da potpora u okviru FIDeR-a u širem smislu odgovara potpori osiguranoj na temelju trenutačnog programa obveznog prelaska na obnovljive izvore energije (eng. Renewable Obligation) (5) kako bi se olakšao prijelaz s jednog programa potpore na drugi.

                  (18)

                  Za izračun izvršne cijene za elektrane kod kojih se namjerava provesti prelazak na biomasu (primjenjivo na elektranu u Lynemouthu) Ujedinjena Kraljevina posebno je razmatrala raspon ujednačenih troškova električne energije od 105 GBP/MWh do 115 GBP/MWh. Ujedinjena Kraljevina objasnila je da je razina izvršne cijene za projekte prelaska na biomasu izračunana na temelju zahtijevane stope (6) u rasponu od 8,8 % do 12,7 %.

                  (19)

                  Primjenjiva izvršna cijena za taj projekt iznosi 105 GBP/MWh (cijene iz 2012. – indeksirane godišnje prema indeksu potrošačkih cijena). Isti iznos po MWh bit će maksimalna izvršna cijena koja se nudi elektranama kod kojih se namjerava provesti prelazak na biomasu u okviru programa iz CfD-a. Ujednačeni troškovi uključuju troškove financiranja novih elektrana na temelju diskontne stope od 10 % za sve tehnologije. Ujedinjena Kraljevina detaljno je prikazala način izračuna tih troškova, izvore upotrijebljenih podataka i zahtijevanih stopa koje su uzete u obzir (7).

                  (20)

                  Ključne pretpostavke upotrijebljene za izračun izvršnih cijena, među ostalim i za ujednačene troškove, cijena fosilnih goriva, efektivnih poreznih stopa i pretpostavki o maksimalnoj proizvodnji navedene su u izvješću vlade Ujedinjene Kraljevine o ujednačenim troškovima (8) i u izvješćima Ministarstva energije i klimatskih promjena (9). U tu svrhu pretpostavlja se da veleprodajna cijena električne energije realno iznosi približno 55 GBP/MWh te da će se 2020. povećati na 65 GBP/MWh.

                  (21)

                  Na temelju te izvršne cijene procijenjeno je da unutarnja stopa povrata za projekt iznosi 9,7 % na realnoj osnovi prije oporezivanja. Predloženi ugovor o ulaganju istječe 31. ožujka 2027., neovisno o datumu početka.

            2.4.   Zbrajanje

                  (22)

                  Ujedinjena Kraljevina pojasnila je da projekti za koje su dodijeljeni ugovori o ulaganju neće moći dobiti CfD za istu proizvodnju električne energije u okviru novog programa potpore. Nadalje, nijedan projekt koji prima plaćanja na temelju ugovora o ulaganju neće moći dobiti certifikate u okviru programa obveznog prelaska na obnovljive izvore energije za istu proizvodnju električne energije. Naposljetku, proizvodnja iz obnovljivih izvora koja prima potporu na temelju ugovora o ulaganju neće moći sudjelovati na tržištu kapaciteta ili dobiti potporu za ulaganje tijekom trajanja ugovora o ulaganju.

                  (23)

                  Na temelju načela opisanih u uvodnoj izjavi 22. Ujedinjena Kraljevina potvrdila je da ni proizvođač energije ni njegovi izravni ili neizravni dionici nisu primili nijednu drugu potporu Ujedinjene Kraljevine ili bilo koje druge države članice niti su se za nju prijavili.

            2.5.   Upotreba i dostupnost biomase

                  (24)

                  Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 9., u okviru projekta elektrane u Lynemouthu moći će se spaljivati samo drveni peleti. Drveni peleti upotrijebljeni u elektrani u Lynemouthu morat će ispunjivati kriterije održivosti koje je odredila Ujedinjena Kraljevina, uključujući smanjenje emisije stakleničkih plinova od najmanje 60 % u odnosu na prosječni intenzitet mreže fosilnih goriva u Uniji (točnije, u odnosu na prosječnu upotrebu ugljena i plina u Uniji izmjerenu metodologijom iz Direktive o obnovljivoj energiji). Ti će se ciljevi povećati na smanjenje emisije stakleničkih plinova od najmanje 72 % od travnja 2020. te na smanjenje od najmanje 75 % od travnja 2025. Kriteriji održivosti Ujedinjene Kraljevine sadržavaju i odredbe za zaštitu bioraznolikosti i izbjegavanje neodrživih praksi (10).

                  (25)

                  Globalna trgovina iverjem procijenjena je 2011. na 22 milijuna tona godišnje. Potražnja u Uniji veća je od proizvodnje, zbog čega se drveni peleti uvoze u Uniju. Neto uvoz drvenih peleta u Uniju iste je godine procijenjen na 3,2 milijuna tona godišnje, a 2012. se povećao na otprilike 4 milijuna tona godišnje.

                  (26)

                  Potrošnja drvenih peleta u svijetu procijenjena je na 22,4 do 24,5 milijuna tona (11) 2012., od čega je približno 15,1 milijun tona potrošen u Uniji. Države članice koje troše najviše drvenih peleta u elektranama jesu Ujedinjena Kraljevina (1,3 milijuna tona 2013.) (12), Belgija (1,3 milijuna tona), Nizozemska (1,2 milijuna tona), Danska (1 milijun tona) i Švicarska (1 milijun tona).

            2.6.   Transparentnost

                  (27)

                  S obzirom na izvješćivanje i transparentnost Ujedinjena Kraljevina navela je da su svi ugovori o ulaganju dodijeljeni u okviru postupka FIDeR-a objavljeni na internetu u obliku u kojem su potpisani (13).

            2.7.   Odluka o pokretanju službene istrage

                  (28)

                  Komisija je 19. veljače 2015. odlučila pokrenuti službeni istražni postupak u pogledu spojivosti potpore s unutarnjim tržištem, posebno s obzirom na proporcionalnost potpore i rizik od narušavanja tržišta.

                  (29)

                  Točnije, Komisija je zaključila da se ne može isključiti rizik od prekomjerne naknade. Komisija je napomenula da su na unutarnju stopu povrata znatno utjecale početne pretpostavke upotrijebljene u financijskim izračunima i da vrijednosti radnih parametara koje je Ujedinjena Kraljevina u početku procijenila nisu bile potpuno usklađene s dostupnim podatcima o tržištu.

                  (30)

                  Komisija je provela izračun osjetljivosti kako bi procijenila učinak koji promjene prosječne toplinske učinkovitosti, faktora opterećenja i troškova goriva elektrane imaju na unutarnju stopu povrata. U skladu s tim izračunom, kad bi se toplinska učinkovitost i faktor opterećenja povećali za 5 %, a troškovi goriva smanjili za 5 %, unutarnja stopa povrata (na realnoj osnovi prije oporezivanja) povećala bi se sa 9,7 % na 23,1 %. Sličnom promjenom triju parametara za 10 % unutarnja stopa povrata povećala bi se na 31,7 %. Stoga je Komisija smatrala da bi nesigurnosti u pretpostavkama upotrijebljenima u izračunu troškova mogle prouzročiti potencijalnu prekomjernu naknadu.

                  (31)

                  Osim toga, Komisija je izrazila zabrinutost u pogledu toga da je količina sirovina potrebna kako bi elektrana u Lynemouthu radila isključivo na biomasu znatna u odnosu na Europsku uniju i svjetsko tržište. Na temelju podataka iz 2012. na elektranu u Lynemouthu odnosilo bi se približno 7,4 % svjetske potrošnje drvenih peleta, 11,2 % europske potrošnje i 88,2 % potrošnje u Ujedinjenoj Kraljevini uz povećani uvoz.

                  (32)

                  Komisija je izrazila dvojbe u pogledu toga da bi tržište drvenih peleta moglo ispuniti takvo povećanje potražnje u kratkom roku bez znatnog narušavanja tržišta. Komisija je, nadalje, navela da se drvena biomasa upotrebljava kao sirovina u nizu industrija (kao što su proizvodnja celuloze i papira ili kartona) te se ne može isključiti narušavanje tržišta.

            3.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

                  (33)

                  Komisija je primila 30 primjedbi zainteresiranih dionika. U primjedbama trgovinskih organizacija (14) i zastupnika u parlamentu Ujedinjene Kraljevine naglašena je gospodarska i društvena važnost projekta. Lynemouth Power LTD i Spencer Group dostavili su i pisma potpore raznih dionika.

                  (34)

                  Četiri nevladine organizacije naglasile su rizike koje bi projekt imao za okoliš (15). Konkretno, u svojim su podnescima izrazile sumnju u smanjenje emisije CO2 koje bi se ostvarilo proizvodnjom električne energije iz uvezene biomase te zabrinutost u pogledu mogućih negativnih učinaka s obzirom na onečišćenje zraka i bioraznolikost.

                  (35)

                  Šest je organizacija dostavilo argumente u korist stajališta da bi se projektom elektrane u Lynemouthu moglo narušiti tržišno natjecanje na tržištu sirovina za drvna vlakna. U primljenim podnescima obuhvaćene su sljedeće teme: učinak povećane upotrebe biomase za energiju na svjetsko tržište drvnih vlakana (Savez UK-a za industriju drvenih ploča – WFP) i na cijenu sirovina u Europi (Europski savez za industriju drvenih ploča – EPF); učinak na tržište celuloznog drva na jugoistoku Sjedinjenih Američkih Država (SAD) (Američko udruženje za šume i papir, Steptoe and Johnson u ime dionika s jugoistoka SAD-a i korisnik celuloznog drva sa sjedištem u SAD-u) i učinak na sjevernoameričko tržište drvnih ostataka (Mulch & Soil Council – Vijeće za malč i tlo).

                  (36)

                  Korisnik celuloznog drva sa sjedištem u SAD-u i Steptoe and Johnson tvrde da se, iako se predmetne lokacije proizvodnje nalaze u SAD-u, polugotovi materijali izvoze u Uniju. Stoga bi moguće narušavanje tržišta moglo utjecati na poslovanje u Uniji. U doprinosima koje su dostavili WPF i EPF tvrdi se da se projektom prelaska elektrane u Lynemouthu na biomasu može narušiti tržišno natjecanje na tržištu drvnih vlakana u Ujedinjenoj Kraljevini i Europi. U potporu svojoj tvrdnji WPF je dostavio podatke temeljene na istraživanju kojima se dokazuje povećanje cijena piljevine, iverja i oblog drva na tržištu Ujedinjene Kraljevine. Podatci (dijagram) upućuju na povećanje cijene od približno 80 % (podatci nisu ispravljeni s obzirom na inflaciju). EPF je dostavio dijagram cijena oblog drva, piljevine i iverja u Europi preuzet iz studije koju je provelo konzultantsko društvo Ecofys (16). Podatci upućuju na povećanje od približno 40 % od 2009. Međutim, iz podataka je vidljivo da je povećanje cijena ograničeno na neke zemlje (Austrija, Francuska, Italija, Švedska, Ujedinjena Kraljevina), dok su cijene relativno stabilne u drugima (Belgija, Litva, Slovačka, Španjolska).

                  (37)

                  Korisnik celuloznog drva sa sjedištem u SAD-u, Američko udruženje za šume i papir (AFPA) i Steptoe and John u svojim podnescima tvrde da bi se, s obzirom na to da će se većina drvenih peleta uvesti s jugoistoka SAD-a, predloženom mjerom moglo narušiti natjecanje na tržištu SAD-a.

                  (38)

                  Korisnik celuloznog drva sa sjedištem u SAD-u i AFPA naveli su da je ukupna proizvodnja drva na jugoistoku SAD-a 2011. iznosila 230 milijuna tona svježeg drva (eng. green tonnes – GT, što odgovara 107 suhih tona jer je zbog sadržaja vlage potrebno 2,15 GT kako bi se dobila 1 suha tona (17)). Od tog ukupnog iznosa oko 115 milijuna GT činilo je celulozno drvo (većinom meko celulozno drvo). Na slici 1. prikazana je ukupna proizvodnja na jugoistoku SAD-a po vrsti proizvoda (18).

                     Slika 1.

                     Iskorištenost posječenih stabala (eng. timber product output – TPO) na jugu SAD-a za 1995. – 2011. (Abt et al., 2014.)

                  (39)

                  Podatci dostavljeni u izvješću upućuju na povećanu proizvodnju peleta na jugoistoku SAD-a tijekom posljednjih nekoliko godina i povećan izvoz peleta s jugoistoka SAD-a u istom razdoblju. U skladu s istim izvješćem kapacitet za proizvodnju drvenih peleta na jugoistoku SAD-a povećao se sa 2 milijuna GT 2010. na 6 milijuna GT 2011. Gotovo je sav taj novi kapacitet razvijen za proizvodnju peleta za izvoz u države članice EU-a.

                  (40)

                  U skladu s podatcima koje je dostavio Steptoe and Johnson cijena celuloznog drva bora na jugoistoku SAD-a povećala se za 25 % od 2011. do 2014., a cijena tvrdog celuloznog drva povećala se za 60 %. AFPA navodi da su se cijene posječenog celuloznog drva bora na jugu SAD-a povećale za 11 % 2013. i za 10 % 2014. Te stranke tvrde da je to povećanje izazvano povećanjem proizvodnje drvenih peleta. Korisnik celuloznog drva naveden u prethodnoj uvodnoj izjavi 36. nije dostavio podatke o troškovima, ali je iznio slične tvrdnje o riziku od povećanja cijena sirovina zbog subvencioniranje upotrebe drvenih peleta.

                  (41)

                  U skladu s podatcima koje je dostavio Steptoe and Johnson cijena celuloznog drva bora na jugoistoku SAD-a povećala se za 25 % od 2011. do 2014., a cijena tvrdog celuloznog drva povećala se za 60 %. Navedene stranke tvrdile su da je to povećanje izazvano povećanjem proizvodnje drvenih peleta.

                  (42)

                  U prilog toj tvrdnji korisnik celuloznog drva sa sjedištem u SAD-u i AFPA dostavili su teorijsku studiju u kojoj se analizira gospodarski učinak velikog povećanja proizvodnje drvenih peleta na tržište drvnih vlakana jugoistoka SAD-a (19). U studiji su prikazani scenariji na temelju znatnog prodiranja biomase na tržište. Autori su procijenili buduću potražnju za drvenim peletima uzimajući u obzir znatno prodiranje bioenergije na tržište (uključujući kretanja u pogledu domaće i međunarodne politike i prognoze u nacionalnim akcijskim planovima EU-a za obnovljivu energiju). U tom se modelu pretpostavlja da će se do 2020. na jugoistoku SAD-a proizvoditi čak 44 milijuna GT peleta i iverja godišnje za dobivanje energije. U skladu s primijenjenim modelom, zbog te velike dodatne potražnje kratkoročno dolazi do znatnog povećanja cijene sirovina (u rasponu od prosječno 70 % za cijelo tržište). Međutim, dugoročno bi se resursi u šumarstvu povećali kako bi se zadovoljila potražnja i cijene bi se smanjile.

                  (43)

                  Steptoe and Johnson primijetio je da se sadnja stabala za komercijalnu upotrebu na jugoistoku SAD-a smanjuje posljednja tri desetljeća. Zajedno s povećanom proizvodnjom peleta to bi moglo dovesti do negativnih stopa rasta u regiji, što bi dovelo do neodrživih ekoloških praksi i gubitka bioraznolikosti.

                  (44)

                  Korisnik celuloznog drva sa sjedištem u SAD-u, EPF i Steptoe and Johnson izrazili su zabrinutost u pogledu zbrojenog učinka drugih velikih projekata (konkretno onih koji se odnose na elektranu Drax u Ujedinjenoj Kraljevini) i europske politike u pogledu biomase općenito.

                  (45)

                  Vijeće za malč i tlo izrazilo je zabrinutost u pogledu mogućeg narušavanja sjevernoameričkog tržišta drvnih ostataka.

                  (46)

                  WPF, Steptoe and Johnson i Vijeće za malč i tlo izrazili su sumnju u smanjenje emisije CO2 koje bi se ostvarilo proizvodnjom električne energije iz biomase uveze iz Sjeverne Amerike. Steptoe and Johnson izrazili su sumnju i u proporcionalnost potpore te su dostavili dodatne podatke o podrijetlu drva koje se upotrebljava za proizvodnju peleta i potrebama ambalažne industrije za sirovinama.

                  (47)

                  Dvanaest (20) društava i industrijskih udruženja dostavilo je tehničke argumente u kojima se naglašavaju utemeljenost i pozitivan učinak projekta. Ti se podnesci, među ostalim, odnose na sljedeće teme: unutarnju stopu povrata projekta, dostupnost i održivost biomase, ulogu energije iz biomase u ostvarivanju ciljeva Ujedinjene Kraljevine u pogledu obnovljive energije, očekivane radne parametre elektrane i logistiku opskrbe gorivom.

                  (48)

                  Konkretno, Udruženje za industriju peleta Sjedinjenih Američkih Država istaknulo je smanjenje emisija povezano s bioenergijom i održivost peleta proizvedenih u SAD-u. Dostavilo je i podatke o cijeni sirovina na jugoistoku SAD-a (vidjeti sliku 2. u nastavku).

                  (49)

                  Udruženje proizvođača drvenih peleta iz Kanade dostavilo je podatke o dostupnosti drvenih peleta. U podnesku se posebno citira studija konzultantskog društva Poyry (21) u skladu s kojom regije zadužene za opskrbu, odnosno jugoistok SAD-a, zapadna Kanada i Rusija, zajedno posjeduju 50 milijuna tona viška sirovina za biomasu sušenih u pećnici.

                     Slika 2.

                     Cijene posječenog drva na jugoistoku SAD-a

                  (50)

                  Društvo Enviva dostavilo je podatke o predviđenoj potražnji i ponudi u pogledu drvenih peleta. U skladu s njima, u prvom tromjesečju 2015. razvijali su se projekti u pogledu drvenih peleta koji će po svojem dovršetku svjetskom proizvodnom kapacitetu pridodati 18,1 milijun suhih tona. U podnesku su se nalazili i podatci o proizvodnji drvne građe u SAD-u (vidjeti sliku 3.).

                     Slika 3.

                     Izgradnja novih kuća i potrošnja drvne građe u SAD-u, 2004.–2014.

                  (51)

                  Europsko vijeće za pelete dostavilo je podatke o cijeni i dostupnosti drvenih peleta te cijenama sirovina u Uniji i SAD-u. Ono navodi da znatno povećanje potražnje za peletima između 2012. i 2014. nije dovelo do znatnog povećanja cijena peleta. Kako bi potkrijepilo taj argument, Europsko vijeće za pelete dostavilo je podatke o cijeni drvenih peleta u SAD-u od prosinca 2013. do travnja 2015. i u Uniji od siječnja 2011. do ožujka 2015. Ni u jednom slučaju nije primijećeno povećanje cijena.

                  (52)

                  U skladu s tim podatcima znatno povećanje potražnje za peletima između 2012. i 2014. nije dovelo do znatnog povećanja cijena peleta.

                  (53)

                  Naposljetku, u podnesku jedne zainteresirane strane (Société Générale) dostavljeni su podatci o profitabilnosti projekta.

            4.   PRIMJEDBE UJEDINJENE KRALJEVINE

                  (54)

                  Ujedinjena Kraljevina dostavila je dodatne informacije o radnim parametrima elektrane u Lynemouthu. Nakon ispitivanja drugih elektrana na biomasu faktor opterećenja elektrane povećan je sa 75,3 % na 77 % (kako je prikazano u tablici, vidjeti i bilješku 3.). Osim toga, Ujedinjena Kraljevina dokazala je da toplinska učinkovitost elektrana na ugljen u prahu iznosi oko 36 % za elektrane na ugljen u Ujedinjenoj Kraljevini za razdoblje 2009. – 2013. Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina dostavila je raščlambu troškova goriva i objasnila da su svi radni parametri stabilni jer se ocjenjuju s obzirom na druge elektrane i preispituju ih neovisni stručnjaci (22).

                  (55)

                  Ujedinjena Kraljevina tvrdi da se od prijave potpore ekonomski aspekt projekta elektrane u Lynemouthu znatno promijenio. Konkretno, bilo je predviđeno da će projekt biti pušten u rad u trećem tromjesečju 2016., ali Ujedinjena Kraljevina procjenjuje da će projekt sad biti pušten u rad do druge polovine 2017. Budući da će potpora za prelazak na biomasu isteći u ožujku 2027. neovisno o datumu početka, projekt je izgubio otprilike jednu godinu subvencioniranja. Povećani su i kapitalni troškovi projekta. Osim toga, zbog promjene politike, obnovljivi izvori električne energije od kolovoza 2015. više nisu izuzeti iz nameta za klimatske promjene (poreza na ugljik). Naposljetku, umanjenjem vrijednosti funte u odnosu na američki dolar dodatno se umanjila profitabilnost projekta.

                  (56)

                  Prema tijelima Ujedinjene Kraljevine zbog tog se razvoja događaja znatno umanjila profitabilnost projekta. Procijenjena unutarnja stopa povrata sad iznosi približno [3 % – 8 %] na realnoj osnovi prije oporezivanja.

                  (57)

                  Svjetsko tržište drvenih peleta dosegnulo je 27 milijuna suhih tona 2014. Ujedinjena Kraljevina dostavila je i podatke o trgovini na svjetskom tržištu drvenih peleta (vidjeti sliku 4.). Potrošnja drvenih peleta u Uniji gotovo se udvostručila s približno 8 milijuna suhih tona 2009. na približno 16 milijuna suhih tona 2013. (23)

                     Slika 4.

                     Trgovina uvezenim drvenim peletima u EU-u u suhim tonama

                  (58)

                  Na slici 5. vidjeti se da se uvoz peleta u Uniju povećao sa 1,8 milijuna suhih tona 2009. na 3,2 milijuna suhih tona 2011. Uvoz u Uniju iznosio je približno 4 milijuna suhih tona 2012., a očekuje se da će se još povećati sljedećih godina. Uvoz drvenih peleta s jugoistoka SAD-a u Uniju iznosio je približno 7,3 milijuna suhih tona 2014. (24)

                     Slika 5.

                     Uvoz drvenih peleta u EU u suhim tonama

                  (izvor: podatci UK-a)

                  (59)

                  Ujedinjena Kraljevina pojasnila je i da se velika većina dostupne ponude peleta trenutačno kupuje u okviru ugovora o kojima se pojedinačno pregovaralo (koji obično traju od 5 do 10 godina). Na promptno tržište drvenih peleta odnosi se vrlo ograničen dio ukupne ponude drvenih peleta. Postrojenja za proizvodnju peleta mogu se izgraditi za 18 do 30 mjeseci i moglo bi ih se potkrijepiti ugovorom o dugoročnoj opskrbi. Zbog malih prepreka za ulazak novih sudionika na tržište tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da tržište drvenih peleta može zadovoljiti povećanje potražnje kako bi se opskrbila elektrana u Lynemouthu.

                  (60)

                  U potporu tom argumentu Ujedinjena Kraljevina usporedila je potrošnju peleta u Uniji s promptnom cijenom na jugoistoku SAD-a. Kako je prikazano na slici 5., uvoz u Uniju s jugoistoka SAD-a udvostručio se od 2009. do 2011. U tom se razdoblju cijene na promptnom tržištu nisu znatno promijenile unatoč povećanom uvozu u Uniju kako je prikazan na slici 6.

                     Slika 6.

                     Potrošnja drvenih peleta i promptne cijene drvenih peleta s jugoistoka SAD-a prema paritetu franko brod (2009.–2013.)

                  […] (*1)

                  (61)

                  Ujedinjena Kraljevina dostavila je podatke i o predloženom lancu opskrbe. Elektrana u Lynemouthu namjerava nabavljati približno [60 % – 80 %] potrebnih peleta s jugoistoka SAD-a. Približno [5 % – 20 %] nabavljat će se od drugih država članica, a ostatak iz zapadne Kanade. Elektrana u Lynemouthu utvrdila je […] mogućih dobavljača, od čega […] u […] različitih saveznih država na jugoistoku SAD-a i […] u Europi. Elektrana u Lynemouthu ne namjerava nabavljati biomasu iz Ujedinjene Kraljevine.

                  (62)

                  Ujedinjena Kraljevina navodi da se povećanje cijena sirovina može objasniti nedostatkom ostataka iz pilana. Objasnila je da se ostatci iz pilana proizvode u velikim količinama pri obradi drva za piljenje te se mogu upotrijebiti za proizvodnju drvenih peleta i u druge svrhe. Međutim, dostupnost ostataka iz pilana ograničena je i povezana s proizvodnjom drva za piljenje. Ujedinjena Kraljevina navodi da se građevinski sektor SAD-a nije potpuno oporavio od financijske krize. Zbog smanjene izgradnje novih kuća i proizvodnje drva za piljenje smanjila se dostupna količina ostataka iz pilane koja bi se mogla upotrijebiti za proizvodnju drvne celuloze i drvenih peleta. Ujedinjena Kraljevina smatra da manjak opskrbe ostatcima iz pilana znatno pridonosi povećanju cijena sirovina.

                  (63)

                  U potporu tom argumentu tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da povećanje cijene sirovina na lokalnim tržištima nije u korelaciji s povećanom proizvodnjom peleta. Na slici 7. prikazano je povećanje cijena na lokalnim tržištima SAD-a od drugog tromjesečja 2013. do prvog tromjesečja 2015. uz upućivanje na tržišta na kojima se znatno povećala proizvodnja peleta.

                     Slika 7.

                     Povećanje posječene borovine na lokalnim tržištima SAD-a od drugog tromjesečja 2013. do prvog tromjesečja 2015.

                  […] (*1)

                  (64)

                  Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina potvrdila je da se izmjenom ugovornih odredaba od elektrane u Lynemouthu može zahtijevati da izmijeni kriterije održivosti opisane u uvodnoj izjavi 24., na primjer u slučaju budućih obveznih europskih kriterija održivosti u pogledu krute biomase.

            5.   OCJENA MJERE

                  (65)

                  Mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako je „dodijeli država članica ili […] se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj […] u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

                  (66)

                  Kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka od 19. veljače 2015., korisnik će primiti operativnu potporu u obliku promjenjive premije (vidjeti prethodne uvodne izjave 16. do 19.) od druge ugovorne stranke u vlasništvu vlade Ujedinjene Kraljevine, društva Low Carbon Contracts Company Ltd za proizvedenu električnu energiju. Mjerom se proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora energije (u ovom slučaju biomase) odabranog korisnika stavlja u povoljniji položaj. Države članice uvelike trguju električnom energijom. Stoga bi se prijavljenom mjerom moglo narušiti tržišno natjecanje na tržištu električne energije i utjecati na trgovinu među državama članicama. Nadalje, elektrana će sudjelovati u tržišnom natjecanju za gorivo iz biomase na tržištu sirovina. Točnije, zbog nedovoljnih lokalnih šumskih resursa većina krute biomase potrebne kao gorivo za elektranu uvozit će se iz inozemstva (vidjeti uvodnu izjavu 61.).

                  (67)

                  Komisija zaključuje da prijavljena mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. Ugovora (25).

            5.1.   Zakonitost potpore

                  (68)

                  Na temelju podataka koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina Komisija navodi da nije donesena konačna odluka o ulaganju. Nikakvo se plaćanje neće izvršiti prije odobrenja državne potpore. Komisija stoga smatra da je Ujedinjena Kraljevina ispunila svoje obveze na temelju članka 108. stavka 3. UFEU-a.

            5.2.   Spojivost potpore

                  (69)

                  Komisija napominje da je cilj prijavljene mjere promicanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije odnosno iz krute biomase. Prijavljena mjera obuhvaćena je područjem primjene Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020. („Smjernice”) (26). Komisija je stoga ocijenila prijavljenu mjeru na temelju općih odredaba o spojivosti iz Smjernica (navedenih u odjeljku 3.2. Smjernica) i na temelju posebnih kriterija spojivosti za operativne potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora energije (odjeljak 3.3.2.1. Smjernica).

            5.2.1.   Cilj od zajedničkog interesa

                  (70)

                  Kako je zaključila u svojoj Odluci o pokretanju postupka, Komisija navodi da je cilj prijavljene mjere potpore pomoći Ujedinjenoj Kraljevini u ostvarivanju ciljeva u pogledu obnovljive energije i smanjenja emisije CO2 koje je EU odredio kako dio svoje strategije EU 2020. (27) Kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 10., u skladu s procjenama Ujedinjene Kraljevine, očekuje se da će elektrana proizvesti oko 2,3 TWh obnovljive električne energije i uštedjeti 17,7 milijuna tona CO2. Stoga je u skladu s točkama 30., 31. i 33.(a) Smjernica Ujedinjena Kraljevina izričito navela očekivane uštede u pogledu CO2 i količinu obnovljive električne energije koje se očekuju na temelju projekta. Komisija zaključuje da je prijavljena mjera državne potpore namijenjena cilju od zajedničkog interesa u skladu s člankom 107. stavkom 3. Ugovora.

                  (71)

                  Organizacije za zaštitu okoliša i Steptoe and Johnson izrazili su zabrinutost u pogledu učinka projekta na okoliš. Ujedinjena Kraljevina potvrdila je da će se potpora dodijeliti samo za biomasu koja je u skladu s definicijama iz Smjernica (vidjeti uvodnu izjavu 6. Smjernica). Komisija podsjeća na to da će potpora ispunjivati ciljeve u pogledu okoliša iz uvodne izjave 69., zbog čega zadovoljava ispitivanje učinka na okoliš koje se provodi za potrebe kontrole državnih potpora. Uz zadovoljavanje tog ispitivanja relevantnog za državne potpore elektrana će morati poštivati sve primjenjivo zakonodavstvo o okolišu, posebno s obzirom na učinak u pogledu onečišćenja zraka. Elektrana podliježe Direktivi 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28), u kojoj su određene granične vrijednosti za NOx, SO2 i emisije čestica iz velikih uređaja za loženje, i mora biti u skladu s njom. Osim toga, Komisija napominje da će drveni peleti koji se upotrebljavaju u elektrani u Lynemouthu morati ispunjivati kriterije Ujedinjene Kraljevine u pogledu održivosti. Tijela UK-a navode da se ti kriteriji koji sadržavaju minimalne uštede CO2 izračunavaju na osnovi životnog ciklusa. Kriteriji Ujedinjene Kraljevine u pogledu održivosti sadržavaju i odredbe za izbjegavanje drugih negativnih učinaka na okoliš (kao što je gubitak bioraznolikosti).

            5.2.2.   Potreba za intervencijom države, učinak poticaja i prikladnost potpore

                  (72)

                  Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka zaključila da je potpora nužna, ima učinak poticaja i prikladna je. Konkretno, uz upućivanje na točke 38., 107. i 115. Smjernica, Komisija navodi da tržišni neuspjesi (tj. neuspjeh da se u cijenu energije uključe vanjski učinci nastali upotrebom fosilnih goriva) nisu dovoljno uzeti u obzir postojećim okvirom politike i da bez operativne potpore koja se ocjenjuje projekt ne bi bio financijski održiv.

                  (73)

                  Uz upućivanje na točke 49. i 58. Smjernica Ujedinjena Kraljevina dokazala je da su ujednačeni troškovi električne energije znatno veći od očekivane cijene na tržištu električne energije, a tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su financijsku analizu kojom se dokazuje da bi bez potpore koja se ocjenjuje unutarnja stopa povrata projekta bila negativna. U takvoj situaciji sudionici na tržištu ne bi htjeli ulagati u projekt prelaska na biomasu. Stoga se potporom mijenja ponašanje korisnika. Ujedinjena Kraljevina potvrdila je da se od korisnika zahtijevalo da podnosi prijave i da su one podnesene prije no što se počelo s radom na projektu (točka 51. Smjernica).

                  (74)

                  Uz upućivanje na, konkretno, točke 40. i 116. Smjernica Ujedinjena Kraljevina dokazala je da je potpora prikladan instrument. Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, ujednačeni troškovi električne energije veći su od očekivane cijene na tržištu električne energije, a unutarnja stopa povrata projekta bila bi negativna bez državne potpore. Kako bi nadoknadila nedovoljne prihode za konkretni projekt, Ujedinjena Kraljevina dodjeljuje državnu potporu koja je posebno usmjerena na konkretni projekt i kojom se odgovara na potrebe za provedbom projekta bez premašivanja očekivane unutarnje stope povrata (npr. unutar zahtijevanih stopa opisanih u prethodnoj uvodnoj izjavi 18.). Konkretno, projekt elektrane u Lynemouthu odabran je između nekoliko drugih kako bi se ostvarili ciljevi EU-a u pogledu obnovljive energije (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 7.) i dodijeljena mu je operativna potpora u obliku CfD-a. Komisija je u svojoj odluci o predmetu SA.36196 (29) (Reforma tržišta električne energije – Ugovor za razliku za obnovljive izvore energije) zaključila da je CfD prikladan instrument za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa.

                  (75)

                  Stoga Komisija zaključuje da je potpora za prijavljeni projekt nužna, ima učinak poticaja i dodijeljena je putem prikladnog instrumenta.

            5.2.3.   Proporcionalnost

                  (76)

                  Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka izrazila dvojbe u pogledu proporcionalnosti potpore (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.). Komisija podsjeća na to da je Ujedinjena Kraljevina izračunala da ujednačeni trošak električne energije (LCOE) za takav projekt prelaska na biomasu, na temelju unutarnje stope povrata od 10 %, iznosi najmanje 105 GBP/MWh (vidjeti uvodnu izjavu 19.). Komisija LCOE smatra prikladnim, kako je već potvrđeno u prethodnim odlukama (30). Ujedinjena Kraljevina dokazala je da potpora po jedinici energije ne premašuje razliku između LCOE-a i očekivane tržišne cijene električne energije jer izvršna cijena (koja odgovara tržišnoj cijeni uvećanoj za premiju) ne premašuje LCOE (31). Nadalje, Ujedinjena Kraljevina potvrdila je da se potpora neće dodijeliti dok se ulaganje ne amortizira u skladu s uobičajenim računovodstvenim pravilima.

                  (77)

                  Zahtijevana stopa za projekt iznosi od 8,8 % do 12,7 % na realnoj osnovi prije oporezivanja kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 18. i što je Komisija prihvatila u svojoj odluci o pokretanju postupka. Ona je u skladu sa stopama koje je Komisija prethodno odobrila za projekte prelaska na biomasu u Ujedinjenoj Kraljevini (32). Komisija će ocijeniti je li unutarnja stopa povrata projekta u skladu sa zahtijevanom stopom.

                  (78)

                  Nakon donošenja odluke o pokretanju postupka Ujedinjena Kraljevina dostavila je ažurirane podatke o projektu iz kojih je vidljivo da je unutarnja stopa povrata za projekt elektrane u Lynemouthu znatno manja od prijavljene, uglavnom zbog gubitka približno jedne godine subvencija, većih kapitalnih troškova, ukidanja izuzeća od nameta za klimatske promjene i nepovoljnog razvoja deviznog tečaja. Osim toga, tijela Ujedinjene Kraljevine povoljno su ažurirala faktor opterećenja, jedan od radnih parametara.

                  (79)

                  U skladu s dostavljenim financijskim izračunom unutarnja stopa povrata za projekt sada iznosi približno [3 % – 8 %] na realnoj osnovi prije oporezivanja, što je znatno manje od zahtijevane stope i već je samim time naznaka za nepostojanje prekomjerne naknade. Ipak, Komisija navodi da se radni parametri kao što su prosječna toplinska učinkovitost, faktor opterećenja i trošak goriva i dalje mogu mijenjati.

                  (80)

                  U tom pogledu Ujedinjena Kraljevina dostavila je podatke kojima se dokazuje da toplinska učinkovitost elektrana na ugljen u prahu iznosi oko 36 %, a podatci o tržištu upućuju na to da bi se tom vrstom projekta prelaska na biomasu mogla ostvariti toplinska učinkovitost od približno 38 % do 39 %. Stoga se povećanje toplinske učinkovitosti od 10 % kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka ne čini realističnim.

                  (81)

                  U skladu s prethodno navedenim, faktor opterećenja za projekt (vidjeti uvodnu izjavu 12.) povećan je na 77 % na temelju analize podataka iz drugih elektrana na biomasu koje je Ujedinjena Kraljevina preispitala nakon donošenja odluke o pokretanju postupka. Osim toga, informacije koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina upućuju na to da neto faktor opterećenja za tu vrstu elektrane ne bi premašivao iznos od približno 80 % (33).

                  (82)

                  U pogledu troškova goriva Ujedinjena Kraljevina detaljno je objasnila trošak osiguranja dovoljne opskrbe drvenim peletima. Dostavljena dokumentacija, koju su provjerili neovisni stručnjaci, uključuje detaljnu raščlambu glavnih sastavnica troškova u opskrbnom lancu elektrane u Lynemouthu, uključujući troškove proizvodnje, prijevoz i logistiku (uključujući troškove povezane s unaprjeđenjem lučkih objekata potrebnih za elektranu u Lynemouthu). Na temelju dostavljenog objašnjenja Komisija zaključuje da je trošak goriva od 7,17 GBP/GJ razumna procjena očekivanog troška goriva.

                  (83)

                  Unutarnja stopa povrata procijenjena je na temelju povećanja toplinske učinkovitosti i faktora opterećenja za 5 % i smanjenja troška goriva za 5 %. Smatra se da su takve promjene u skladu s realističnim rasponima radnih parametara opisanima u uvodnim izjavama 79. do 81. Zbog takvih kumulativnih promjena unutarnja stopa povrata (na realnoj osnovi prije oporezivanja) povećala bi se s približno [3 % – 8 %] na […]. Ta je vrijednost i dalje unutar raspona zahtijevanih stopa koje je predvidjela Ujedinjena Kraljevina.

                  (84)

                  S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da se potporom ne dovodi do prekomjerne naknade. Stoga je prijavljena mjera proporcionalna za ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa.

            5.2.4.   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

                  (85)

                  Pri ocjenjivanju spojivosti mjere državne potpore Komisija mora utvrditi da se „negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i učinaka na trgovinu između država članica moraju […] ograničiti i nadmašiti pozitivnim učincima u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa” (vidjeti točku 88. Smjernica).

                  (86)

                  Uz upućivanje na točke 94. do 96. Smjernica Komisija smatra da se mjerom ne dovodi do vidljivih negativnih učinaka jer je potpora proporcionalna i ne dovodi samo do promjene mjesta djelatnosti bez učinka na okoliš. Potpora će pomoći projektu prelaska elektrane u Lynemouthu s ugljena na biomasu, što će dovesti do uštede CO2 (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 10.).

                  (87)

                  U procjenjivanju negativnih učinaka mjera potpore Komisija se usredotočuje na narušavanja koja proizlaze iz predvidljivog utjecaja potpore na tržišno natjecanje na zahvaćenim tržištima proizvoda i mjestu ekonomske djelatnosti (vidjeti uvodnu izjavu 97. Smjernica). Budući da se potpora dodjeljuje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije, zahvaćeno je tržište proizvoda tržište električne energije.

                  (88)

                  Prvo, Komisija podsjeća na ograničeni tržišni udjel korisnika (0,7 % tržišta Ujedinjene Kraljevine za proizvodnju električne energije). Drugo, uz upućivanje na točku 101. Smjernica, Komisija nadalje navodi da se projekt sastoji od ponovnog opremanja postojeće elektrane na ugljen i stoga neće dovesti do negativnih učinaka kao što je, konkretno, povećanje tržišne snage korisnika. Komisija stoga zaključuje da mjera neće imati znatan učinak na tržišno natjecanje na tržištu električne energije u Ujedinjenoj Kraljevini.

                  (89)

                  U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila dvojbe u pogledu toga narušava li se projektom tržišno natjecanje na tržištu drvenih peleta i na silaznom tržištu sirovina u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. S obzirom na posebna obilježja tog pojedinačno prijavljenog projekta Komisija je proširila analizu na neizravne učinke na sekundarna tržišta.

            5.2.5.   Narušavanje na tržištu drvenih peleta

                  (90)

                  Komisija najprije podsjeća na to da će elektrana u Lynemouthu moći upotrebljavati samo drvene pelete namijenjene industriji. Iako bi neke elektrane možda mogle djelomično zamijeniti drvene pelete drugim gorivima, ne očekuje se da će elektrana u Lynemouthu moći zamijeniti drvene pelete drugim proizvodom s obzirom na to kako je projektirana. Za potrebe analize razmjera u kojem bi se projektom narušilo tržišno natjecanje, tržište drvenih peleta za industrijsku upotrebu čini odgovarajuće tržište proizvoda.

                  (91)

                  Iz podataka koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina (vidjeti sliku 4.) vidljivo je da se drvenim peletima trguje između glavnih područja proizvodnje i potrošnje. Osim toga, trgovinski tokovi znatno su se povećali tijekom proteklih nekoliko godina (za više od 40 % u jednoj godini). Nadalje, Ujedinjena Kraljevina dostavila je podatke o tome da se uvoz drvenih peleta u EU s jugoistoka SAD-a udvostručio od 2009. do 2011. (kako je prikazano na slici 5.).

                  (92)

                  Stoga na temelju trgovinskih tokova i obujma uvoza u Uniju Komisija zaključuje da tržište drvenih peleta nije ograničeno na jednu državu članicu ili na Uniju, nego bi ga za ocjenu narušavanja tržišta drvenih peleta trebalo smatrati svjetskim tržištem.

                  (93)

                  Svjetsko tržište drvenih peleta dosegnulo je 27 milijuna suhih tona u 2014. Potrošnja drvenih peleta u Europi udvostručila se od 2009. do 2012. (kako je prikazano na slici 5.). Unatoč tom povećanju iz podataka na slici 6. vidljivo je da se cijene na promptnom tržištu nisu znatno promijenile.

                  (94)

                  Nadalje, s obzirom na podatke dostavljene kao odgovor na Odluku o pokretanju postupka Komisija navodi da se većina opskrbe drvenim peletima trenutačno kupuje u okviru dugoročnih ugovora o kojima se pojedinačno pregovaralo. Postrojenja za proizvodnju peleta mogu se izgraditi u roku od dvije godine nakon (ili prije) potpisivanja novih ugovora i osiguranja prodaje. Stoga se tržišne prepreke za nove proizvodne objekte čine malima. To potvrđuje i nedavno povećanje kapaciteta za proizvodnju drvenih peleta na jugoistoku SAD-a i u Uniji (34).

                  (95)

                  Količina drvenih peleta potrebna za elektranu u Lynemouthu čini približno 5,5 % svjetskog tržišta drvenih peleta 2014. To je znatno manje od iznosa od 7,4 % procijenjenog u Odluci o pokretanju postupka na temelju podataka iz 2012. S obzirom na činjenicu da se nova postrojenja za proizvodnju peleta mogu s obzirom na trajanje izgraditi više ili manje usporedno s projektom prelaska (vidjeti uvodne izjave 59. i 60.), može se očekivati da će se dodatni kapaciteti otvarati s povećanjem potražnje, što potvrđuje i predviđeni lanac opskrbe za projekt.

                  (96)

                  U prošlosti su se, osim toga, razine uvoza i potrošnje u Uniji brzo povećale, što je još jedan pokazatelj za to da tržište drvenih peleta može pokriti velika povećanja potražnje za drvenim peletima. Napominje se i da se promptna cijena na jugoistoku SAD-a, što je glavno područje iz kojeg se u okviru projekta namjeravaju nabavljati drveni peleti, nije znatno promijenila (slika 6.), dok se uvoz iz te regije u Uniju povećao (slika 5.).

                  (97)

                  Analiza je pokazala da je tržište drvenih peleta svjetsko i da može zadovoljiti povećanje potražnje za drvenim peletima za koju se očekuje da će proizaći iz projekta. Komisija stoga zaključuje da potpora nema negativan utjecaj na uvjete trgovanja na tržištu drvenih peleta u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu (uštede CO2 i povećana proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora energije).

            5.2.6.   Narušavanje na tržištu sirovina

                  (98)

                  Komisija je u Odluci o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 75. Odluke o pokretanju postupka) navela da povećana potražnja za drvenim peletima može dovesti do daljnjih narušavanja na tržištu sirovina (odnosno tržištu drvnih vlakana). U tom se pogledu podsjeća na činjenicu da se potpora dodjeljuje za MWh električne energije koji proizvodi elektrana u Lynemouthu. Potencijalna narušavanja na tržištu drvenih peleta i tržištu sirovina ne proizlaze iz izravnih subvencija za drvene pelete ili sirovine, nego iz povećane potražnje za gorivom za proizvodnju električne energije. Osim toga, učinci na tržište sirovina neizravni su u odnosu na narušavanja na tržištu drvenih peleta.

                  (99)

                  Dok se peleti mogu prevoziti preko mora, sirovine koje se upotrebljavaju u industriji drvenih peleta mogu se, zbog gospodarskih razloga, obično prevoziti samo na određenim udaljenostima. Postrojenja za proizvodnju polugotovih proizvoda od celuloznog drva nabavljaju drvo u krugu od prosječno oko 100 km do 150 km (što se naziva prihvatnim krugom postrojenja). Stoga je, kako bi se ocijenio utjecaj tih postrojenja na tržišno natjecanje, nužno odrediti na kojem će se lokalnom tržištu nabavljati peleti ili je vjerojatno da će se nabavljati.

                  (100)

                  Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 11., elektrana u Lynemouthu nabavljat će [60 % – 80 %] ukupnog potrebnog goriva u obliku drvenih peleta s jugoistoka SAD-a. Približno [5 % – 20 %] do 15 % nabavljat će se iz drugih država članica. To znači da će se godišnje približno […] milijuna suhih tona nabavljati iz drugih država članica od oko 16 različitih dobavljača. To bi odgovaralo udjelu od približno […] potrošnje drvenih peleta u EU-u (vidjeti sliku 6.). Osim toga, u okviru projekta elektrane u Lynemouthu biomasa se ne namjerava nabavljati iz Ujedinjene Kraljevine. Stoga nije vjerojatno da će se zbog projekta povećati cijene sirovina u Ujedinjenoj Kraljevini ili na tržištu Europske unije, kako tvrdi EPF odnosno WPF. Stoga se ne očekuje da će mjera dovesti do neopravdanih narušavanja tržišnog natjecanja u Uniji. Budući da se većina drvenih peleta nabavlja izvan Unije i tržište je sirovina lokalno, učinci se javljaju izvan Unije.

                  (101)

                  Približno [10 % – 30 %] potrebnih drvenih peleta nabavljat će se iz Kanade. Smatra se da je potencijalna opskrba iz Kanade znatno veća od one iz Europe. U podatcima koje je dostavilo Udruženje proizvođača peleta iz Kanade procjenjuje se višak od 14 milijuna suhih tona biomase u zapadnoj Kanadi. Biomasa nabavljena iz Kanade odgovarala bi udjelu od […] procijenjenog viška. Stoga se ne očekuje da će projekt imati neopravdan učinak na kanadsko tržište sirovina za drvene pelete.

                  (102)

                  Većina opskrbe za projekt uvozit će se s jugoistoka SAD-a. Stoga je istraga mogućih narušavanja tržišta na tržištu sirovina (drvnih vlakana) usmjerena na tu regiju.

                  (103)

                  Elektrana u Lynemouthu uvozit će približno 2 milijuna GT (što odgovara iznosu od približno 0,9 milijuna suhih tona) s jugoistoka SAD-a. To je 1,7 % ukupne opskrbe celuloznim drvom na jugoistoku SAD-a za 2011. i 0,9 % ukupne sječe u toj regiji u istoj godini. Takvi mali postotci sami po sebi ne upućuju snažno na neopravdana narušavanja na tržištu sirovina. Konkretno, uzimajući u obzir ukupnu sječu, utjecaj ne bi doveo do neopravdanih narušavanja na tržištu. Nadalje, u tim se podatcima uzima u obzir samo celulozno drvo, a ne i drugi ulazni materijali kao što su ostatci od sječe i iz pilane koji se, u određenoj mjeri, isto tako mogu upotrijebiti za proizvodnju drvenih peleta.

                  (104)

                  Međutim, neke treće strane argumentirale su da je povećanje proizvodnje peleta prouzročilo povećanje cijena sirovina (celuloznog drva) na jugoistoku SAD-a. Konkretno, Steptoe and Johnson i AFPA dostavili su podatke koji upućuju na povećanje cijene u razdoblju 2011.–2014. Iste je podatke, ali za dulje razdoblje, dostavilo Udruženje za industriju peleta SAD-a (slika 3.).

                  (105)

                  Komisija navodi da, kako je prikazano na slici 2., prosječna cijena sirovina (posječenog drva) na jugoistoku SAD-a ne premašuje povijesni raspon. Stoga se povećanje cijena od 2011. ne čini neuobičajenim. Cijene su 2010. bile još veće, navodno zbog vremenskih uvjeta.

                  (106)

                  Osim toga, Ujedinjena Kraljevina navela je da na tržište SAD-a i dalje utječe smanjenje potražnje nakon financijske krize. Posebno se smanjila proizvodnja drva za piljenje, i to za približno 57 milijuna GT u odnosu na 2005. Da je ta količina dostupna, stvorilo bi se približno 28 do 19 milijuna GT ostataka koji bi mogli služiti kao izvor za drvene pelete ili konkurentne proizvode. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da ne postoji korelacija između područja s jakom proizvodnjom peleta i povećanja cijene celuloznog drva na lokalnim tržištima (slika 7.).

                  (107)

                  Činjenica je da se iz podataka na slici 1. vidjeti da su prije 2008. bile dostupne veće količine drva za piljenje, a time i ostataka. Stoga je manja dostupnost ostataka mogla negativno utjecati na cijenu celuloznog drva. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina dokazala je da jaka proizvodnja peleta ne podrazumijeva nužno povećanje cijene sirovina (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 63.).

                  (108)

                  Kako je prethodno navedeno (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 62.), na cijenu celuloznog drva utječu elementi kao što su vremenski uvjeti i dostupnost ostataka (povezana s tržištem drva za piljenje) te da je i u prošlosti dolazilo do oscilacija u cijeni. Osim toga, do povećanja i smanjenja cijene dolazi i u područjima s jakom i u područjima sa slabom proizvodnjom peleta. Stoga se ne očekuje da će neizravna potražnja prouzročena projektom elektrane u Lynemouthu dovesti do neopravdanih narušavanja na tržištu.

                  (109)

                  Zainteresirane strane dostavile su i teorijsku studiju u kojoj su prikazani mogući učinci budućih scenarija na temelju znatnog prodiranja biomase na tržište. U toj se studiji ne procjenjuje učinak projekta elektrane u Lynemouthu na tržište, ali se procjenjuje učinak očekivane svjetske potražnje za biomasom s obzirom na postojeće i buduće politike. Međutim, nije sigurno u kojoj će se mjeri ostvariti budući planovi u pogledu biomase i, ako se ostvare, pod kojim će se uvjetima i iz kojih regija biomasa tada zaista nabavljati. Stoga se studijom ne mijenjaju zaključci o mogućem učinku projekta elektrane u Lynemouthu jer se ona konkretno odnosi na potencijalne učinke budućih razvoja.

                  (110)

                  Naposljetku, u skladu s podatcima koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina, elektrana u Lynemouthu namjerava nabavljati biomasu iz približno […] postrojenja za proizvodnju u […] saveznih država na jugoistoku SAD-a. Diversifikacijom lanca opskrbe dodatno će se ublažiti rizik od narušavanja na lokalnim tržištima.

                  (111)

                  Komisija stoga zaključuje da se ne očekuje da će mjera dovesti do neopravdanih narušavanja na tržištu sirovina. U tom pogledu podsjeća se na činjenicu da se potpora dodjeljuje za proizvodnju električne energije iz krute biomase i svi utjecaji potpore bili bi neizravni u odnosu na nabavu novih sirovina koje se upotrebljavaju u industriji drvenih peleta.

            5.2.7.   Test ravnoteže

                  (112)

                  Kako je navedeno u članku 97. Smjernica, za mjere državne potpore koje su dobro usmjerene na tržišni nedostatak koji se njima nastoji riješiti rizik da će se potporom neopravdano narušiti tržišno natjecanje ograničeniji je. Komisija navodi da je potpora izravno usmjerena na ostvarivanje ciljeva u pogledu obnovljive energije i smanjenja emisije CO2 na proporcionalan i prikladan način. Stoga je i rizik od neopravdanih narušavanja tržišnog natjecanja ograničeniji. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 110., Komisija nije utvrdila neopravdana narušavanja na zahvaćenom tržištu proizvoda (drveni peleti). Osim toga, nisu utvrđena narušavanja na silaznim tržištima (sirovine).

                  (113)

                  Nadalje, Komisija mora ocijeniti narušava li se mjerom ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. Učinci na tržište sirovina lokalni su i većinom se javljaju izvan Europe jer se drveni peleti uvoze. Stoga bi učinci na trgovinu među državama članicama u svakom slučaju bili ograničeni.

                  (114)

                  Komisija stoga smatra da su negativni učinci potpore projektu elektrane u Lynemouthu s obzirom na narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama ograničeni i da ih premašuju pozitivni učinci koji se odnose na doprinos cilju od zajedničkog interesa (proizvodnja energije iz obnovljivih izvora i smanjenje emisija CO2 u proizvodnji električne energije) te je ukupna ravnoteža pozitivna.

            5.2.8.   Ostali aspekti – usklađenost s člancima 30. i 110. UFEU-a

                  (115)

                  U kontekstu odluke o CfD-u za obnovljive izvore energije (SA.36196) i odluke o potpori na temelju FIDeR-a za pet projekata energije vjetra na moru (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 i SA.38812) te za elektranu za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije iz biomase (SA.38796) Ujedinjena Kraljevina obvezala se da će prilagoditi način na koji se izračunavaju obveze dobavljača električne energije u pogledu plaćanja na temelju CfD-a tako da se prihvatljiva obnovljiva električna energija proizvedena u državama članicama EU-a koje nisu Ujedinjena Kraljevina i koja se dostavlja kupcima u Ujedinjenoj Kraljevini ne uračunava u tržišne udjele dobavljača.

                  (116)

                  Ujedinjena Kraljevina osigurat će da se ne izvrši nijedno plaćanje na temelju CfD-a prije no što to izuzeće stupi na snagu ili će, ako to nije moguće, Ujedinjena Kraljevina uspostaviti mehanizam kojim će se dobavljačima nadoknaditi sva uvezena prihvatljiva obnovljiva električna energija dostavljena prije stupanja izuzeća na snagu, ali nakon što su se počela izvršavati plaćanja na temelju CfD-a.

                  (117)

                  Obveza iz uvodne izjave 114. primjenjivat će se i na prijavljenu mjeru.

                  (118)

                  S obzirom na obvezu iz uvodne izjave 114. Komisija smatra da se financijskim mehanizmima prijavljenih mjera potpore ne bi trebala uvesti ograničenja koja su u suprotnosti s člankom 30. ili člankom 110. UFEU-a.

            6.   ZAKLJUČAK

                  (119)

                  S obzirom na navedeno, Komisija smatra da se prijavljenom mjerom potpore slijedi cilj od zajedničkog interesa na nužan i proporcionalan način u skladu sa Smjernicama i da je stoga potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a,

            DONIJELA JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Mjera potpore koju je prijavila Ujedinjena Kraljevina spojiva je s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
      Članak 2.
      Ova je Odluka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

         Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2015.

               Za Komisiju

            Margrethe VESTAGER

               Članica Komisije

         (1)  SL C 116, 10.4.2015., str. 52.

         (2)  Komisija je donijela odluku u pogledu šest od tih osam projekata. Dana 23. srpnja 2014. Komisija je donijela odluku da neće uložiti prigovore u pogledu pet projekata energije vjetra na moru (predmeti SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 i SA.38812 (SL C 393, 7.11.2014., str. 7.), a 22. siječnja 2015. donijela je odluku da neće uložiti prigovore u pogledu projekta prelaska na biomasu elektrane za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (CHP) u Teessideu (SA.38796), odluka još nije objavljena).

         (3)  U izvornoj prijavi procijenjeno je da faktor opterećenja iznosi 75,3 %, što je Ujedinjena Kraljevina poslije ažurirala.

         (4)  Više pojedinosti o mehanizmu naknade iz CfD-a možete pronaći u uvodnim izjavama 17. do 31. Odluke Komisije u predmetu SA.36196 Reforma tržišta električne energije – Ugovor za razliku za obnovljive izvore energije (C(2014) 5079 final).

         (5)  Program je izvorno odobren Odlukom Komisije od 28. veljače 2001. u predmetu N504/2000, nakon čega je nekoliko puta izmijenjen. Komisija je program u njegovu sadašnjem obliku odobrila Odlukom od 2. travnja 2013. u predmetu SA.35565 (SL C 167, 13.6.2013., str. 5.). Neki određeni elementi naknadno su odobreni za Sjevernu Irsku (predmet SA.36084) i Škotsku (SA.37453).

         (6)  Zahtijevana stopa definira se kao minimalna stopa povrata potrebna kako bi se ostvario takav projekt.

         (7)  Tijela Ujedinjene Kraljevine objavila su sve te elemente u dokumentu „Electricity Generation Costs”, dostupnom na: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

         (8)  „Electricity Generation Costs December 2013” DECC (2013.), dostupno na: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

         (9)  Dostupno na: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

         (10)  Za više pojedinosti vidjeti: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation

         (11)  AEBIOM-ovo izvješće European Bioenergy Outlook za 2013.

         (12)  AEBIOM-ovo izvješće European Bioenergy Outlook za 2013.

         (13)  Dostupno na internetskoj stranici: https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts.

         (14)  North East Local Enterprise Partnership (Sjeveroistočno partnerstvo za lokalno poduzetništvo), North East Chamber of Commerce (Sjeveroistočna trgovinska komora), UK Trade & Investment (Odjel vlade Ujedinjene Kraljevine za trgovinu i ulaganje).

         (15)  Friends of the Earth, Natural Resources Defense Council, Fern i Biofuel watch

         (16)  ECOFYS (2014.), Procjena istjecanja ugljika za Europski savez za industriju drvenih ploča – Industrija drvenih ploča i kriteriji za popis istjecanja ugljika za 2015.–2019.

         (17)  Radi dosljednosti svi podatci koji se odnose na tržište celuloznog drva i tržište jugoistoka SAD-a prikazani su u tonama svježeg drva. Dosljedno se upotrebljava pretvorbeni faktor od 2,15 GT za 1 suhu tonu.

         (18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik, i Kenneth E. Skogn. 2014. „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South”. Dostupno na: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281. To je izvješće dostavilo nekoliko stranaka u okviru faze pokretanja istrage.

         (19)  Abt et al., 2014.

         (20)  RWE Group, EDF, Lynemouth Power LTD, Udruženje za obnovljivu energiju, Luka područja rijeke Tyne, Dong Energy, Energy UK, Udruženje proizvođača peleta iz SAD-a, Udruženje proizvođača peleta iz Kanade, Enviva, Doosan, Europsko vijeće za pelete

         (21)  Pöyry. The Risk of Indirect Wood Use Change, Final Report Prepared for Energie Nederland. srpanj 2014.

         (22)  Oxera, Parsons, Brinckerhoff i Ramboll

         (23)  AEBIOM, 2013.

         (24)  Podatci UK-a

         (*1)  Poslovna tajna.

         (25)  Vidjeti i odluke u predmetima SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 i SA.38812 i predmet SA.38796 (odluka još nije objavljena) u kojima je riječ o sličnoj potpori na temelju CfD-a.

         (26)  SL C 200, 28.6.2014., str. 1.

         (27)  Vidjeti Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.) i Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.) i Komunikaciju COM/2011/0885 final.

         (28)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

         (29)  SL C 393, 7.11.2014., str. 2.

         (30)  Vidjeti, na primjer, odluke u predmetima SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 i SA.38812, C(2014) 5074 final; JOCE C/393/2014 i odluke u predmetu SA.38796 (odluka još nije objavljena).

         (31)  Vidjeti uvodne izjave 20. do 33. odluke o pokretanju postupka za više pojedinosti o LCOE-u projekta.

         (32)  Vidjeti na primjer program obveznog prelaska na obnovljive izvore energije – SA.35565 (SL C 167, 13.6.2013., str. 5.).

         (33)  Te su pretpostavke u skladu s podatcima koje je dostavio Société Générale u svojem podnesku (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 53.).

         (34)  Vidjeti, na primjer, sliku 2. u Odluci o pokretanju postupka (SL C 116, 10.4.2015., str. 52.).


title: 2014/516/EU: Odluka Vijeća od 30. srpnja 2014. o imenovanju triju talijanskih članova i jednog talijanskog zamjenika člana Odbora regija

text:
               5.8.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 232/24

         ODLUKA VIJEĆA
   od 30. srpnja 2014.
   o imenovanju triju talijanskih članova i jednog talijanskog zamjenika člana Odbora regija

      (2014/516/EU)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog talijanske vlade,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 22. prosinca 2009. i 18. siječnja 2010. donijelo odluke 2009/1014/EU (1) i 2010/29/EU (2) o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2010. do 25. siječnja 2015. Dana 20. lipnja 2011. Odlukom Vijeća 2011/375/EU (3), g. Alessandro COSIMI imenovan je članom do 25. siječnja 2015.

               (2)

               Mjesta triju članova postala su slobodna istekom mandata g. Alessandra COSIMIJA, g. Vita SANTARSIERA i g. Roberta PELLE. Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno istekom mandata g. Francesca CHIUCCHIURLOTTA.

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2015.:

               (a)

               za članove:

                           —

                           g. Ignazio MARINO, Sindaco del Comune di Roma

                           —

                           gđa Micaela FANELLI, Sindaco del Comune di Riccia (CB)

                           —

                           g. Roberto PELLA, Sindaco del Comune di Valdengo (BI) (promjena mandata)

                     i

               (b)

               za zamjenika člana:

                           —

                           g. Francesco CHIUCCHIURLOTTO, Assessore del Comune di Ascrea (RI) (promjena mandata).

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. GOZI

      (1)  SL L 348, 29.12.2009., str. 22.

      (2)  SL L 12, 19.1.2010., str. 11.

      (3)  SL L 168, 28.6.2011., str. 10.


title: Odluka Vijeća (EU) 2015/2443 od 11. prosinca 2015. o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanom Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u pogledu glave V. tog Sporazuma o pridruživanju

text:
               23.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 336/56

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/2443
   od 11. prosinca 2015.
   o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanom Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u pogledu glave V. tog Sporazuma o pridruživanju
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Člankom 464. stavcima 3. i 4. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (1) („Sporazum”) predviđa se privremena primjena dijela Sporazuma.

               (2)

               Člankom 3. Odluke Vijeća 2014/492/EU (2) određuju se dijelovi Sporazuma koje treba privremeno primjenjivati.

               (3)

               Člankom 462. Sporazuma predviđa da primjene glave V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma u pogledu onih područja Republike Moldove u kojima Vlada Republike Moldove nema stvarnu kontrolu treba početi nakon što Republika Moldova osigura potpunu provedbu i izvršavanje glave V. na svojem cjelokupnom državnom području.

               (4)

               Nadalje, člankom 462. Sporazuma predviđa se da Vijeće za pridruživanje treba donijeti odluku o tome kada su osigurane potpuna provedba i izvršavanje glave V. Sporazuma na cjelokupnom državnom području Republike Moldove.

               (5)

               Republika Moldova obavijestila je Europsku komisiju da će od 1. siječnja 2016. moći osigurati potpunu provedbu i izvršavanje glave V. Sporazuma na svojem cjelokupnom državnom području.

               (6)

               Potrebno je pratiti i redovito preispitivati primjenu glave V. Sporazuma na cjelokupnom državnom područja Republike Moldove.

               (7)

               Stoga je primjereno odrediti stajalište Unije u vezi primjene glave V. Sporazuma na cjelokupnom državnom području Republike Moldove,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Stajalište koje Unija treba zauzeti u Vijeću za pridruživanje osnovanom na temelju članka 434. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u pogledu potpune provedbe i izvršavanja te primjene glave V. Sporazuma (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) na cjelokupnom državnom području Republike Moldove, temelji se na nacrtu odluke Vijeća za pridruživanje priloženom ovoj Odluci.
   2.   Predstavnici Unije u okviru Vijeća za pridruživanje mogu dogovoriti manje tehničke ispravke nacrta odluke bez daljnje odluke Vijeća.
   Članak 2.
   U roku od osam mjeseci od stupanja na snagu ove Odluke, a nakon toga jednom godišnje, Europska komisija izvješćuje Vijeće o primjeni glave V. Sporazuma na cjelokupnom državnom području Republike Moldove. Ako Republika Moldova više ne osigurava potpunu provedbu i izvršavanje glave V. Sporazuma u pogledu onih područja Republike Moldove u kojima ona nema stvarnu kontrolu, predstavnici Unije u Vijeću za pridruživanje mogu, na temelju odluke koju treba donijeti u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora, zatražiti od Vijeća za pridruživanje da ponovno razmotri nastavak primjene glave V. Sporazuma na predmetnim područjima.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu, 11. prosinca 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         F. BAUSCH

      (1)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.

      (2)  Odluka Vijeća 2014/492/EU od 16. lipnja 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (SL L 260, 30.8.2014., str. 1.).

      NACRT
      ODLUKE br. 1/2015 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-A I REPUBLIKE MOLDOVE
      od … 2015.
      o primjeni glave V. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane na cjelokupnom državnom području Republike Moldove
      VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE,
      uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (1), a posebno njegov članak 462.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 464. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane („Sporazum”), dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od 1. rujna 2014.

                  (2)

                  Republika Moldova obavijestila je Europsku komisiju da će od 1. siječnja 2016. moći osigurati potpunu provedbu i izvršavanje glave V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma na svojem cjelokupnom državnom području.

                  (3)

                  Primjereno je da Vijeće za pridruživanje redovito preispituje primjenu glave V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma na cjelokupnom državnom području Republike Moldove.

                  (4)

                  Primjereno je da Odbor za pridruživanje u sastavu zaduženom za trgovinu prati primjenu glave V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma na cjelokupnom državnom području Republike Moldove i o tome redovito izvješćuje Vijeće za pridruživanje,

            DONIJELO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      1.   Glava V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane primjenjuje se od 1. siječnja 2016. na cjelokupnom državnom području Republike Moldove.
      2.   Vijeće za pridruživanje preispituje primjenu glave V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma na cjelokupnom državnom području Republike Moldove u roku od 10 mjeseci od donošenja ove Odluke, a nakon toga jednom godišnje.
      3.   Odbor za pridruživanje u sastavu zaduženom za trgovinu prati primjenu glave V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma kako je navedeno u stavku 1. On izvješćuje Vijeće za pridruživanje jednom godišnje te kada to okolnosti zahtijevaju.
      4.   Glava VII. (Institucionalne, opće i završne odredbe) primjenjuje se u mjeri u kojoj se primjenjuje u kontekstu glave V. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma.
      Članak 2.
      Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

         Sastavljeno u … …

               Za Vijeće za pridruživanje

               Predsjednik

         (1)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/1925 od 26. listopada 2015. o izmjeni Odluke 2010/573/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv vodstva transnistrijske regije Republike Moldove

text:
               27.10.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 281/12

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2015/1925
   od 26. listopada 2015.
   o izmjeni Odluke 2010/573/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv vodstva transnistrijske regije Republike Moldove
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 27. rujna 2010. donijelo Odluku 2010/573/ZVSP (1).

               (2)

               Na temelju preispitivanja Odluke 2010/573/ZVSP mjere ograničavanja protiv vodstva transnistrijske regije Republike Moldove trebalo bi produljiti do 31. listopada 2016. Vijeće će nakon šest mjeseci preispitati stanje u vezi s mjerama ograničavanja.

               (3)

               Odluku 2010/573/ZVSP stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Članak 4. stavak 2. Odluke 2010/573/ZVSP zamjenjuje se sljedećim:

      „2.   Ova se Odluka primjenjuje do 31. listopada 2016. Ona se stalno preispituje. Prema potrebi se obnavlja ili mijenja ako Vijeće smatra da njezini ciljevi nisu ispunjeni.”

   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 26. listopada 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Odluka Vijeća 2010/573/ZVSP od 27. rujna 2010. o mjerama ograničavanja protiv vodstva transnistrijske regije Republike Moldove (SL L 253, 28.9.2010., str. 54.).


title: 2004/491/Euratom: Odluka Komisije od 29. travnja 2004. o izmjeni Odluke Komisije 1999/819/Euratom od 16. studenoga 1999. o pristupanju Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) Konvenciji o nuklearnoj sigurnosti iz 1994. u vezi s priloženom Deklaracijom

text:
               15/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               72

         32004D0491

               L 172/7

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.04.2004.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 29. travnja 2004.
   o izmjeni Odluke Komisije 1999/819/Euratom od 16. studenoga 1999. o pristupanju Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) Konvenciji o nuklearnoj sigurnosti iz 1994. u vezi s priloženom Deklaracijom
   (2004/491/Euratom)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njezin članak 101. drugi stavak;
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 15. prosinca 2003. o izmjeni Odluke Vijeća od 7. prosinca 1998. o odobrenju pristupanja Europske zajednice za atomsku energiju Konvenciji o nuklearnoj sigurnosti u vezi s priloženom Deklaracijom (1);
   uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji, potpisan u Ateni 16. travnja 2003.,
   budući da:

               (1)

               Europska zajednica za atomsku energiju pristupila je Konvenciji o nuklearnoj sigurnosti Odlukom Komisije 1999/819/Euratom od 16. studenoga 1999 (2). Od 31. siječnja 2000. instrumenti pristupanja pohranjeni su kod glavnog direktora Međunarodne agencije za atomsku energiju, uključujući i deklaraciju u skladu s člankom 30. stavkom 4. točkom iii. Konvencije.

               (2)

               Ova se Deklaracija, koju je Zajednica donijela u trenutku pristupanja, temeljila na Odluci Vijeća koju je djelomično poništio Sud (3), budući da stavak treći Deklaracije koju je Odluka sadržavala nije naveo da je Zajednica nadležna na područjima iz članaka 7. i 14., članka 16. stavaka 1. i 3., te članaka 17. i 19. Konvencije. Pohranjenu Deklaraciju zato treba zamijeniti izmijenjenom Deklaracijom na temelju Odluke Vijeća od 15. prosinca 2003., kojom se provodi odluka Suda.

               (3)

               Češka Republika, Republika Estonija, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija i Slovačka Republika postat će članice Zajednice 1. svibnja 2004. Prvi se stavak Deklaracije stoga također treba izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Deklaracija koju je donijela Europska zajednica za atomsku energiju u skladu s odredbama članka 30. stavka 4. točke iii. Konvencije o nuklearnoj sigurnosti, pohranjena kod glavnog direktora Međunarodne agencije za atomsku energiju 31. siječnja 2000., zamjenjuje se sljedećom Deklaracijom:

      „Deklaracija Europske zajednice za atomsku energiju u skladu s člankom 30. stavkom 4. točkom iii. Konvencije o nuklearnoj sigurnosti
      Sljedeće su države trenutačno članice Europske zajednice za atomsku energiju: Kraljevina Belgija, Češka Republika, Kraljevina Danska, Savezna Republika Njemačka, Republika Estonija, Helenska Republika, Kraljevina Španjolska, Francuska Republika, Irska, Talijanska Republika, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Mađarska, Republika Malta, Veliko Vojvodstvo Luksemburg, Kraljevina Nizozemska, Republika Austrija, Republika Poljska, Portugalska Republika, Republika Slovenija, Slovačka Republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska, Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske.
      Zajednica izjavljuje da se na nju primjenjuju članci 1. do 5., članak 7. te članci 14. do 35. Konvencije.
      Zajednica je zajedno s navedenim državama članicama nadležna u područjima iz članka 7., te članka 14. do 19. Konvencije, sukladno Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju u članku 2. točki (b) te odgovarajućim člancima glave II. poglavlja 3. pod nazivom ‚Zdravlje i sigurnost’”.

   Članak 2.
   Deklaracija iz članka 1. pohranjuje se kod glavnog direktora Međunarodne agencije za atomsku energiju, depozitara Konvencije, što je prije moguće nakon stupanja na snagu ove Odluke, u obliku pisma potpisanog od šefa delegacije Europske komisije pri Međunarodnim organizacijama u Beču, zajedno s engleskom, francuskom i španjolskom verzijom ove Odluke.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu 1. svibnja 2004.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 2004.

            Za Komisiju

         Loyola DE PALACIO

            Potpredsjednica

      (1)  Još nije objavljena.

      (2)  SL L 318, 11.12.1999., str. 20.

      (3)  Presuda Suda od 10. prosinca 2002. u slučaju C-29/99, Komisija protiv Vijeća, izvješća Suda 2002, stranica I-11221.


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/271 od 12. veljače 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Svetog Vincenta i Grenadina o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak

text:
               27.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 52/9

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/271
   od 12. veljače 2016.
   o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Svetog Vincenta i Grenadina o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Komisija je u ime Europske unije u pregovorima dogovorila sporazum sa Svetim Vincentom i Grenadinima o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak („Sporazum”).

               (2)

               U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2015/1034 (2), Sporazum je potpisan i privremeno se primjenjuje od 28. svibnja 2015.

               (3)

               Sporazumom se osniva Zajednički odbor stručnjaka za upravljanje Sporazumom. Uniju u tom Zajedničkom odboru treba predstavljati Komisija, kojoj bi trebali pomagati predstavnici država članica.

               (4)

               Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (3); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (5)

               Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (4); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (6)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sporazum između Europske unije i Svetog Vincenta i Grenadina o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak odobrava se u ime Unije.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 8. stavku 1. Sporazuma (5).
   Članak 3.
   Komisija, uz pomoć predstavnika država članica, predstavlja Uniju u Zajedničkom odboru stručnjaka koji je osnovan na temelju članka 6. Sporazuma.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. veljače 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Suglasnost dana 15. prosinca 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1034 od 7. svibnja 2015. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Svetog Vincenta i Grenadina o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak (SL L 173, 3.7.2015., str. 37.).

      (3)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

      (4)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

      (5)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/1934 od 23. listopada 2017. o izmjeni Odluke 2010/638/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Republike Gvineje

text:
               24.10.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 273/10

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/1934
   od 23. listopada 2017.
   o izmjeni Odluke 2010/638/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Republike Gvineje
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 25. listopada 2010. donijelo Odluku 2010/638/ZVSP (1) o mjerama ograničavanja protiv Republike Gvineje.

               (2)

               Na temelju preispitivanja Odluke 2010/638/ZVSP te mjere ograničavanja trebalo bi produljiti do 27. listopada 2018.

               (3)

               Odluku 2010/638/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Članak 8. stavak 2. Odluke 2010/638/ZVSP zamjenjuje se sljedećim:

      „2.   Ova se Odluka primjenjuje do 27. listopada 2018. Stalno se preispituje. Prema potrebi se produljuje ili mijenja ako Vijeće smatra da njezini ciljevi nisu ispunjeni.”

   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 23. listopada 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         K. IVA

      (1)  Odluka Vijeća 2010/638/ZVSP od 25. listopada 2010. o mjerama ograničavanja protiv Republike Gvineje (SL L 280, 26.10.2010., str. 10.).


title: 2004/774/EZ: Odluka Komisije od 9. studenoga 2004. o proglašenju početka djelovanja Regionalnog savjetodavnog vijeća za Sjeverno More u okviru zajedničke ribarstvene politike

text:
               04/Sv. 11

               HR

               Službeni list Europske unije

               78

         32004D0774

               L 342/28

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 9. studenoga 2004.
   o proglašenju početka djelovanja Regionalnog savjetodavnog vijeća za Sjeverno More u okviru zajedničke ribarstvene politike
   (2004/774/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2004/585/EZ od 19. srpnja 2004. o osnivanju regionalnih savjetodavnih vijeća u okviru zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 3. stavak 3.,
   uzimajući u obzir preporuku koju je poslala Ujedinjena Kraljevina 10. rujna 2004. u ime Belgije, Danske, Njemačke, Španjolske, Francuske, Nizozemske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Vijeća (EZ) br. 2371/2002 od 20. prosinca 2002. o očuvanju i održivom iskorištavanju ribolovnih resursa u okviru zajedničke ribarstvene politike (2) i Odlukom 2004/585/EZ predviđa se okvir za osnivanje i djelovanje regionalnih savjetodavnih vijeća.

               (2)

               Člankom 2. Odluke 2004/585/EZ osniva se Regionalno savjetodavno vijeće koje obuhvaća Sjeverno More (ICES područje IV. i III.a)

               (3)

               U skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke 2004/585/EZ predstavnici sektora ribarstva i ostale interesne skupine podnijeli su zahtjev Belgiji, Danskoj, Njemačkoj, Španjolskoj, Francuskoj, Nizozemskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu djelovanja tog Regionalnog savjetodavnog vijeća.

               (4)

               Kako je propisano člankom 3. stavkom 2. Odluke 2004/585/EZ predmetne države članice utvrdile su je li zahtjev koji se odnosi o Regionalnom savjetodavnom vijeću za Sjeverno More u skladu s odredbama predviđenim tom Odlukom. 10. rujna 2004. predmetne države članice poslale su preporuku Komisiji o navedenom Regionalnom savjetodavnom vijeću.

               (5)

               Komisija je ocijenila zahtjev zainteresiranih strana i preporuku u svjetlu Odluke 2004/585/EZ, ciljeva i načela zajedničke ribarstvene politike i smatra da je Regionalno savjetodavno vijeće za Sjeverno More spremno za početak djelovanja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Jedini članak
   Regionalno savjetodavno vijeće za Sjeverno More, osnovano na temelju Odluke 2004/585/EZ počinje djelovati od 1. studenoga 2004.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. studenoga 2004.

            Za Komisiju

         António VITORINO

            Član Komisije

      (1)  SL L 256, 3.8.2004., str. 17.

      (2)  SL L 358, 31.12.2002., str. 59.