title: 2006/677/EZ: Odluka Komisije od 29. rujna 2006. o određivanju smjernica kojima se propisuju kriteriji za provođenje revizije u skladu s Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o službenom nadzoru koji se provodi radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (priopćena pod brojem dokumenta C(2006) 4026)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 038

               HR

               Službeni list Europske unije

               162

         32006D0677

               L 278/15

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.09.2006.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 29. rujna 2006.
   o određivanju smjernica kojima se propisuju kriteriji za provođenje revizije u skladu s Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o službenom nadzoru koji se provodi radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2006) 4026)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2006/677/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenom nadzoru koji se provodi radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (1), a posebno njezin članak 43. stavak 1. točku i.,
   nakon savjetovanja sa Stalnim odborom za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EZ) br. 882/2004, a posebno njezinim člankom 4. stavkom 6., nadležna tijela država članica dužna su provesti unutarnju reviziju ili vanjsku reviziju kako bi osigurale ostvarivanje ciljeva te Uredbe.

               (2)

               Komisija je dužna utvrditi smjernice kojima se propisuju kriteriji za provođenje revizija iz članka 4. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 882/2004 i pritom odražavati standarde i preporuke relevantnih međunarodnih tijela u pogledu organizacije i djelovanja nadležnih službi. Smjernice nisu obvezujuće već služe pružanju korisnih smjernica državama članicama pri provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004.

               (3)

               Europski odbor za normizaciju (CEN) i Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) razvili su standarde, čije su značajke primjerene u smislu uspostavljanja smjernica,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Smjernice koje utvrđuju kriterije za provođenje revizija službene kontrole radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja iz članka 4. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 882/2004 predviđene su u Prilogu.
   Smjernice se primjenjuju ne dovodeći u pitanje članke od 41. do 49. Uredbe Komisije (EZ) br. 796/2004 (2).
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. rujna 2006.

            Za Komisiju

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  SL L 165, 30.4.2004., str. 1., ispravljeno u SL L 191, 28.5.2004., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 776/2006 (SL L 136, 24.5.2006., str. 3.).

      (2)  SL L 141, 30.4.2004., str. 18.
   PRILOG
   SMJERNICE ZA SUSTAVE REVIZIJA NADLEŽNIH TIJELA

      Sadržaj

               1.

            SVRHA I CILJ

               2.

            POZADINA I PRAVNA OSNOVA

               2.1.

            Članak 4. stavak 6.: operativni kriteriji za nadležna tijela

               2.2.

            Članak 2. stavak 6.: definicija „revizije”

               3.

            DEFINICIJE

               4.

            OPĆE SMJERNICE

               5.

            PRIRODA POSTUPKA REVIZIJE

               5.1.

            Sustavni pristup

               5.2.

            Transparentnost

               5.3.

            Nezavisnost

               5.4.

            Neovisna procjena

               6.

            PROVEDBA POSTUPKA REVIZIJE

               6.1.

            Opća načela: (a) udovoljavanje planiranim mjerama; (b) učinkovita provedba; (c) prikladnost za postizanje ciljeva

               6.2.

            Izvještavanje o reviziji

               6.3.

            Praćenje rezultata revizije

               6.4.

            Rezultati revizije i primjena najboljih praksi

               6.5.

            Resursi

               6.6.

            Stručnost revizora
         1.   Svrha i cilj

   Ovim se smjernicama savjetuje o prirodi i provedbi sustava revizije od strane nadležnih nacionalnih tijela. Svrha sustava revizije je provjeriti provode li se službene kontrole koje se odnose na propise o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja učinkovito i jesu li prikladne za postizanje ciljeva relevantnog zakonodavstva, uključujući udovoljavanje nacionalnim planovima kontrole.
   Ovim se smjernicama nastoje utvrditi načela za praćenje, umjesto propisivanja detaljnih metoda čiji je cilj olakšavanje njihove primjene na raznolikost kontrolnih sustava država članica. Odabrane metode za primjenu načela ovih smjernica mogu varirati s obzirom na veličinu, prirodu, broj i složenost nadležnih tijela odgovornih za službene kontrole u svim državama članicama.
   2.   Pozadina i pravna osnova – Uredba (EZ) br. 882/2004

   Ovim se smjernicama utvrđuju kriteriji za provođenje revizije predviđene u članku 4. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 882/2004. U tom su smislu sljedeći izvodi iz te Uredbe bitni:
   2.1.   Članak 4. stavak 6.: operativni kriteriji za nadležna tijela

      „Nadležna tijela provode unutarnje revizije ili mogu provesti vanjske revizije i poduzimaju prikladne mjere na temelju njihovih rezultata kako bi osigurale ostvarivanje ciljeva ove Uredbe. Te revizije podliježu neovisnoj kontroli i provode se na transparentan način.”

   2.2.   Članak 2. stavak 6.: definicija „revizije”

      „ „Revizija” znači sustavno i nezavisno preispitivanje kako bi se odredilo udovoljavaju li djelatnosti i uz njih vezani rezultati planiranim mjerama i provode li se ti dogovori učinkovito te jesu li primjereni za postizanje ciljeva.”

   3.   Definicije

   Za potrebe ovih smjernica, primjenjuju se definicije utvrđene u članku 2. Uredbe (EZ) br. 882/2004, člancima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (1), ISO 19011:2002 (2) 4 i ISO 9000:2000 (3).
   Posebice treba primijetiti slijedeće definicije iz ISO 19011:2002 i ISO 9000:2000:

               „Kriteriji za reviziju” znači skup politika, postupaka ili zahtjeva koji se koriste kao referenca s kojim se uspoređuje revizorski dokaz, tj. standard na temelju kojeg se procjenjuju djelatnosti revidiranog subjekta.

               „Revizorski plan” znači opis djelatnosti i pravila za reviziju.

               „Revizorski program” znači skup jedne ili više revizija koje se planiraju za određeni vremenski okvir i koje su usmjerene prema određenoj svrsi.

               „Revizorski tim” znači jedan ili više revizora koji provode reviziju, uz, ako je to potrebno, podršku tehničkih stručnjaka.

               „Revidirani subjekt” znači organizacija koja se revidira.

               „Revizor” znači osoba nadležna za provođenje revizije.

               „Popravna radnja” znači radnja kojom se uklanja uzrok utvrđene nesukladnosti ili druge neželjene situacije.

               „Preventivna radnja” znači radnja kojom se uklanja uzrok moguće nesukladnosti ili druge neželjene situacije.

               „Tehnički stručnjak” znači osoba koja revizorskom timu pruža specifična znanja ili ekspertizu.

         Za potrebe ovih smjernica, primjenjuju se sljedeće definicije:

               „Revizorsko tijelo” znači tijelo koje provodi postupak revizije. Ono može biti unutarnja ili vanjska zasebna jedinica.

               „Postupak revizije” znači skup aktivnosti opisanih u odjeljku 5.1. (Sustavni pristup).

               „Sustav revizije” znači kombinacija jednog ili više revizorskih tijela koja provode postupak revizije unutar ili preko nadležnog tijela.

               „Proizvodni lanac” znači cijeli proizvodni lanac koji uključuje sve „faze proizvodnje, prerade i distribucije” kako je određeno u članku 3. stavku 16. Uredbe (EZ) br. 178/2002.

         4.   Opće smjernice

   Ako se u državu članicu uvodi kombinacija sustava revizije, trebaju se uvesti mehanizmi kako bi se osiguralo da sustavi revizije obuhvate sve kontrolne postupke na temelju Uredbe (EZ) br. 882/2004, uključujući zdravlje i dobrobit životinja i to u svim fazama proizvodnog lanca za hranu i hranu za životinje, te uključujući djelatnosti svih uključenih agencija ili nadzornih tijela.
   Posebice, kada se kontrolne zadaće povjere kontrolnom tijelu, a nadležno tijelo je izabralo da revidira umjesto da pregledava kontrolno tijelo, tada ugovorne obveze tog ovlaštenog tijela trebaju uključiti prihvaćanje revizorskih zahtjeva i uvjeta.
   Uz posebne smjernice određene u ovom dokumentu, za opće se smjernice treba uputiti na ISO 19011:2002.
   5.   Priroda postupka revizije

   5.1.   Sustavni pristup

   Sustavni bi se pristup trebao primijeniti na planiranje, provođenje, praćenje i upravljanje revizijama. U tu svrhu, postupak revizije treba:

               —

               biti rezultat transparentnog procesa planiranja koji identificira prioritete temeljene na riziku u skladu s odgovornostima nadležnog tijela u skladu s Uredbom (EZ) br. 882/2004,

               —

               predstavljati dio revizorskog programa koji osigurava primjereno obuhvaćanje svih relevantnih područja aktivnosti i svih relevantnih nadležnih tijela unutar sektora obuhvaćenih Uredbom (EZ) br. 882/2004, uz primjerenu učestalost na temelju procjene rizika tijekom razdoblja koje nije duže od pet godina,

               —

               biti podupiran dokumentiranim postupcima revizije i evidencijom kako bi se osigurala dosljednost između revizora i pokazalo da se slijedi sustavni pristup,

               —

               uključiti postupke za stvaranje revizorskih nalaza, uključujući utvrđivanje dokaza udovoljavanja i neudovoljavanja, prema potrebi, te za pripremu, prihvaćanje i dostavu izvješća revizije,

               —

               uključiti postupke za pregled zaključaka revizije, radi utvrđivanja prednosti i slabosti kontrolnog sustava, širiti primjere najbolje prakse i osigurati praćenje popravnih i preventivnih radnji,

               —

               biti praćen i pregledavan kako bi se osiguralo postizanje ciljeva revizorskog programa te radi utvrđivanja mogućnosti za unapređenje.

         Ako je unutar države članice predviđeno više od jednog revizorskog programa, treba poduzeti mjere za osiguravanje učinkovite koordinacije takvih programa, kako bi se osigurao cjeloviti revizorski postupak u svim relevantnim nadležnim tijelima. Revizorski program(i) trebaju obuhvatiti sve relevantne razine hijerarhije nadležnog tijela.
   5.2.   Transparentnost

   Kako bi se pokazalo da je postupak revizije transparentan, dokumentirani postupci trebaju posebno uključiti jasno definirani postupak planiranja revizije, kriterije za reviziju i mehanizme za odobravanje revizorskog izvješća i njegovu distribuciju.
   Upravljanje i provedba postupka revizije trebaju biti transparentni za sve interesne skupine. Posebice, treba postojati potpuna transparentnost između revizorskog tijela i revidiranog subjekta. Osiguravanje transparentnosti postupka revizije u odnosu na interesne skupine pomaže širenju podataka, a posebno kad je riječ o razmjeni najbolje prakse unutar i između nadležnih tijela.
   Države članice trebaju donijeti odgovarajuće mjere za osiguravanje transparentnosti njihovih sustava revizije, uzimajući u obzir nacionalne pravne i druge zahtjeve. U tu svrhu, države članice trebaju uzeti u obzir poticanje praksi koje poboljšavaju transparentnost postupka. Neki primjeri takvih postupaka navedeni su u Tablici ispod. Prilikom odlučivanja o takvim mjerama, države članice trebaju uravnotežiti potrebu za transparentnošću s rizikom ugrožavanja sposobnosti sustava revizije da ostvari svoje ciljeve. Kako bi se optimizirale prednosti transparentnosti, treba je kombinirati s uravnoteženim izvješćivanjem, koje je pravilna mješavina provjerene usklađenosti (pozitivnih nalaza) i područja za poboljšanje (negativnih nalaza).

      Tablica

      Primjeri djelovanja koja poboljšavaju transparentnost postupka revizije

               Aktivnosti revizorskog tijela

               Revidirani subjekt

               Unutar nadležnog tijela

               Između nadležnih tijela (unutar država članica)

               Javne i druge interesne skupine

               Pristup dokumentiranim postupcima revizorskog tijela

               Konzultacije o planiranju revizorskog programa

               Objavljivanje revizorskog programa

               Dostavljanje revizorskog programa

               Prilika za očitovanje na nacrt revizorskog izvješća

               Distribucija konačnog revizorskog izvješća

               Objavljivanje očitovanja revidiranog subjekta na nacrt izvješća

               Objavljivanje konačnog revizorskog izvješća

               Objavljivanje sažetaka konačnih revizorskih izvješća i godišnjeg izvješća

               Objavljivanje plana djelovanja revidiranog subjekta

               Objavljivanje rezultata praćenja revizije

                  Napomena: Države članice trebaju odabrati postupke (prvi stupac) i stupanj do kojega se one primjenjuju (preostali stupci) primjereno njihovim specifičnim okolnostima.

         5.3.   Neovisnost

   Revizorska tijela trebaju biti slobodna od bilo kakvih komercijalnih, financijskih, hijerarhijskih, političkih ili drugih pritisaka koji bi mogli utjecati na njihovu procjenu ili na ishod postupka revizije. Sustav revizije, revizorsko tijelo i revizori trebaju biti neovisni u odnosu na aktivnosti koje se revidiraju i slobodni od pristranosti i sukoba interesa. Revizori ne smiju revidirati područja ili aktivnosti za koja su izravno odgovorni.
   Sva relevantna nadležna tijela trebaju uvesti zaštitne mehanizme kako bi se osiguralo da odgovornost i pouzdanost u pogledu revizije i kontrolnih aktivnosti, poput upravljanja i nadzora sustava službenih kontrola, budu u dovoljnoj mjeri jasni.
   Ako revizorski tim daje preporuke za popravne i preventivne radnje, revidirani subjekt bira metode koje se primjenjuju za takvu radnju. Aktivno uključivanje revizorskog tima u daljnje praćenje treba biti ograničeno na procjenu prikladnosti plana djelovanja i učinkovitosti popravne i preventivne radnje. Revidirani subjekti ne smiju se naći u prilici da onemoguće revizorski program, nalaze ili zaključke. Oni se trebaju konzultirati o nacrtu izvješća i njihovi se komentari trebaju uvažiti od strane revizorskog tijela. Kad je to primjereno, ti se komentari trebaju uzeti u obzir na transparentan način.
   Sljedeće točke mogu pomoći pri osiguravanju da postupak revizije štiti neovisnost i revizorskog tijela i revizorskog tima:

               —

               treba se osigurati jasno, dokumentirano ovlaštenje koje omogućuje dostatne ovlasti za provođenje revizije,

               —

               ni revizorsko tijelo ni revizorski tim ne smiju biti uključeni u upravljanje ili nadziranje kontrolnih sustava koji se revidiraju,

               —

               za vanjske revizije, revizorsko tijelo i revizorski tim trebaju biti vanjski i neovisni od organizacijske hijerarhije revidiranog subjekta,

               —

               za unutarnje revizije, sljedeća se opća načela trebaju primjenjivati kako bi se osigurala neovisnost i transparentnost postupka:

                           —

                           revizorsko tijelo i revizorski tim trebaju odrediti čelnici nadležnog tijela,

                           —

                           revizorsko tijelo i/ili revizorski tim trebaju izvještavati čelnike nadležnog tijela,

                           —

                           potrebno je provoditi provjeru kako bi se osiguralo da ne postoji sukob interesa niti za revizorsko tijelo niti za revizorski tim.

         Neovisna revizorska tijela trebaju biti vanjska ili odvojena od upravljanja revidiranim aktivnostima. Unutrašnja revizorska tijela trebaju izvještavati najviše rukovoditelje unutar organizacijske strukture.
   Ako je tehnička stručnost potrebna za reviziju dostupna samo unutar nadležnog tijela, treba poduzeti mjere kako bi se osiguralo da revizorski tim ostane neovisan. Ako se kontrolne aktivnosti organiziraju na regionalnoj osnovi, tehnički stručnjaci se mogu zamijeniti kako bi se osigurala njihova neovisnost.
   5.4.   Nezavisna procjena postupka revizije

   Kako bi se provjerilo ostvaruje li svoje ciljeve, postupak revizije treba biti podložan procjeni od strane neovisne osobe ili tijela. Takva neovisna osoba ili tijelo trebaju imati dostatne ovlasti, stručnost i sredstva za učinkovito provođenje tog zadatka. Pristupi neovisnoj procjeni mogu varirati ovisno o aktivnostima ili nadležnom tijelu. Ako je uspostavljeno tijelo ili odbor s ciljem neovisne procjene postupka revizije, jedna ili više neovisnih osoba trebaju biti članovi takvog tijela ili odbora. Takve neovisne osobe trebaju imati pristup postupku revizije i biti ovlaštene da mu u potpunosti pridonose. Potrebno je poduzeti radnje za ispravljanje bilo kakvih nedostataka koje u postupku revizije utvrde neovisna osoba ili tijelo.
   6.   Provedba postupka revizije

   6.1.   Opća načela: (a) udovoljavanje planiranim mjerama; (b) učinkovita provedba; (c) prikladnost za postizanje ciljeva

   Kako bi ispunjavao zahtjeve članka 4. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 882/2004, sustav revizije treba pokrivati sljedeće tri točke određene u članku 2. stavku 6.:

               (a)

               Provjera udovoljavanja planiranim mjerama radi osiguravanja da se službene kontrole provode kako je planirano i da se slijede sve upute ili smjernice koje su dane osoblju koje provodi kontrole. To se većinom može provoditi pregledom dokumentacije, ali također zahtijeva provjeru na licu mjesta. Revizorski tim zahtijeva dobro opće revizorsko znanje i vještine kako bi se bavio tim ciljem revizije;

               (b)

               Provjera učinkovite provedbe planiranih mjera. Kako bi se procijenila učinkovitost, to jest opseg do kojega su planirani rezultati postignuti, mora se uključiti operativna provedba na licu mjesta. To treba uključiti procjenu kvalitete i dosljednosti kontrola i treba uključiti revizorske radnje na licu mjesta. Revizorski tim zahtijeva relevantnu tehničku stručnost za ostvarivanje revizorskog cilja;

               (c)

               Sustav revizije također treba nastojati procijeniti jesu li planirane mjere prikladne za postizanje ciljeva Uredbe (EZ) br. 882/2004, a posebno jedinstveni integrirani višegodišnji nacionalni plan kontrole. Navedeno treba uključivati procjenu prikladnosti službenih kontrola u vezi s, primjerice, njihovom učestalošću i primijenjenim metodama, uzimajući u obzir strukturu proizvodnog lanca/proizvodnih lanaca, proizvodnu praksu i obim proizvodnje. Revizorski tim treba posjedovati dostatno znanje i razumijevanje sustava koji se revidira, uz relevantnu tehničku stručnost za ostvarivanje revizorskog cilja.

         Kako bi se ocijenilo jesu li planirane mjere prikladne za postizanje ciljeva utvrđenih u gore navedenoj točki (c), u obzir se treba uzeti sljedeće:

      Kriteriji za reviziju trebaju uključivati strateške ciljeve koji proizlaze iz Uredaba (EZ) br. 178/2002 i (EZ) br. 882/2004 (uključujući jedinstveni integrirani višegodišnji nacionalni plan kontrole) i nacionalno zakonodavstvo.

      Primarni fokus revizije trebaju biti kontrolne mjere koje se odnose na kritične točke kontrole u proizvodnom lancu/proizvodnim lancima. Naglasak se treba staviti na procjenu jesu li planirane mjere u mogućnosti ispostaviti dostatna jamstva u pogledu (a) sigurnosti gotovog proizvoda i (b) sukladnosti sa zahtjevima posebnih propisa o hrani i hrani za životinje te pravilima o zdravlju i dobrobiti životinja. Kako bi se to postiglo, revizija(e) se treba, tamo gdje je to moguće, proširiti mimo i preko administrativnih granica.
   6.2.   Izvještavanje o reviziji

   Revizorska izvješća trebaju sadržavati jasne zaključke koji proizlaze iz revizorskih nalaza i, prema potrebi, preporuke:

               —

                  Zaključci se trebaju odnositi na udovoljavanje planiranim mjerama, učinkovitost provedbe i prikladnost planiranih mjera za postizanje navedenih ciljeva, prema potrebi. Oni trebaju biti temeljeni na objektivnim dokazima. Posebice, ako se zaključi izvode na temelju prikladnosti planiranih mjera za postizanje navedenih ciljeva, dokaze je moguće dobiti sakupljanjem i analizom rezultata iz nekoliko revizija. U tom slučaju zaključci trebaju prelaziti granice pojedinih ustanova, jedinica tijela ili tijela,

               —

                  Preporuke se trebaju odnositi na konačan rezultat kojeg treba postići, a ne na načine ispravljanja nesukladnosti. Preporuke se trebaju temeljiti na razumnim zaključcima.

         6.3.   Praćenje rezultata revizije

   Prema potrebi, revidirani subjekt treba sastaviti plan djelovanja i dostaviti ga. On treba predložiti vremenski rok za provedbu popravnih i preventivnih radnji koje se odnose na bilo koji nedostatak koji je utvrdila revizija ili program revizije. Revizorski tim treba procijeniti prikladnost plana djelovanja i može biti uključen u provjeru njegove kasnije provedbe:

               —

                  Plan djelovanja revizorskom timu omogućuje procjenu jesu li predložene popravne i preventivne radnje dostatne za provođenje preporuka revizorskog izvješća. Plan djelovanja treba uključiti određivanje prioriteta na temelju rizika i vremenski rok za dovršenje popravnih i preventivnih radnji. Zadovoljavajućim se može smatrati široki raspon različitih planova djelovanja. Revidirani subjekt treba odabrati između različitih dostupnih mogućnosti,

               —

                  Popravne i preventivne radnje ne smiju biti ograničene samo na rješavanje specifičnih tehničkih zahtjeva već trebaju, prema potrebi, uključiti mjere koje obuhvaćaju cjelokupan sustav (primjerice komunikaciju, suradnju, koordinaciju, pregledavanje i tijek kontrolnih procesa, i tako dalje). Revidirani subjekt treba provesti analizu uzroka bilo kakvih nesukladnosti kako bi se odredila najučinkovitija popravna i preventivna radnja. Bilo kakve razlike u mišljenju između revidiranog subjekta i revizorskog tima trebaju se razriješiti,

               —

                  Zatvaranje: Treba uspostaviti mehanizme koji osiguravaju da su planovi djelovanja primjereni i da su popravne i preventivne radnje učinkovito i pravovremeno izvršene. Postupci za provjeru zatvaranja plana djelovanja trebaju se dogovoriti između revidiranog subjekta i revizorskog tima.

         6.4.   Rezultati revizije i primjena najboljih praksi

   Implikacije revizorskih nalaza za druge sektore i područja trebaju se uzeti u obzir, posebno u državama članicama u kojima su kontrole delegirane većem broju nadležnih tijela ili su decentralizirane. Posebice, treba širiti primjere najbolje prakse. U tu svrhu izvješća trebaju biti dostupna drugim sektorima i područjima unutar države članice ili Komisije. Rezultati revizije također se trebaju uzeti u obzir prilikom planiranja revizorskih programa i u kontekstu pregleda jedinstvenog integriranog višegodišnjeg nacionalnog plana kontrole.
   6.5.   Resursi

   Države članice trebaju osigurati da nadležna tijela imaju dovoljno provedbenih ovlasti i mogućnosti unutar primjerenog tijela kako bi uspostavila, provela ili održala učinkoviti sustav revizije.
   Ljudski i ostali resursi potrebni za upravljanje, praćenje i pregledavanje revizorskog procesa trebaju biti dostupni, držeći na umu da sva nadležna tijela i njihove kontrolne djelatnosti trebaju biti revidirani tijekom razdoblja koje nije duže od pet godina. Opće smjernice o resursima potrebnim za revidiranje nalaze se u ISO 19011. Kako bi se stekla nužna stručnost za ispunjavanje svrhe i cilja revizije i revizorskog programa, revizorski tim može uključiti bilo koju kombinaciju revizora općeg znanja i vještina, posebnih tehničkih znanja i vještina te tehničke stručnjake. Treba voditi računa o osiguranju objektivnost i neovisnosti revizorskog tima, posebno ako su potrebni tehnički stručnjaci. U tu svrhu, rotacija revizora i/ili revizorskih timova može pomoći u postizanju tog cilja.
   6.6.   Stručnost revizora

   Stručnost revizora i kriteriji za odabir trebaju se odrediti pod sljedećim rubrikama:

               —

               opća znanja i vještine – revizorska načela, procedure i tehnike: upravljačke/organizacijske vještine,

               —

               posebna tehnička znanja i vještine,

               —

               osobne karakteristike,

               —

               obrazovanje,

               —

               radno iskustvo,

               —

               revizorska obuka i iskustvo.

         Presudno je uspostaviti mehanizam koji će osigurati dosljednost revizora i održavanje njihove stručnosti. Sposobnosti koje se zahtijevaju od revizorskih timova variraju ovisno o području koje se revidira unutar sustava kontrole ili nadzora. U pogledu posebnih tehničkih znanja i vještina koje se od revizora zahtijevaju, treba se uzeti u obzir potrebna obuka za službenike koju provode službene kontrole (poglavlje 1. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 882/2004).

      (1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

      (2)  „Smjernice za reviziju kakvoće i/ili sustava upravljanja okolišem”, objavila Međunarodna organizacija za normizaciju, 1. listopada 2002.

      (3)  „Sustav upravljanja kakvoćom – Osnovice i rječnik”, objavila Međunarodna organizacija za normizaciju, prosinac 2000.


title: Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru)

text:
               13/Sv. 038

               HR

               Službeni list Europske unije

               63

         32002D0676

               L 108/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               07.03.2002.

      ODLUKA br. 676/2002/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 7. ožujka 2002.
   o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (3),
   budući da:

               (1)

               Komisija je 10. studenoga 1999. iznijela komunikaciju Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija kojim se predlažu sljedeći koraci u politici radiofrekvencijskog spektra, na temelju rezultata javnog savjetovanja o Zelenoj knjizi o politici radiofrekvencijskog spektra u kontekstu politika Europske zajednice, kao što su telekomunikacije, radiotelevizijsko emitiranje, promet te istraživanje i razvoj. Europski je parlament prihvatio ovu komunikaciju u Uredbi od 18. svibnja 2000. (4) Treba naglasiti da je određeni stupanj daljnjeg usklađivanja politike Zajednice o radiofrekvencijskom spektru poželjan u pogledu usluga i primjena, osobito kad se radi o uslugama i primjenama unutar područja pokrivanja Zajednice ili Europe i da je nužno osigurati da države članice, na zatraženi način, urede primjenu određenih odluka Europske konferencije poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT).

               (2)

               Stoga je potrebno stvoriti politički i pravni okvir u Zajednici kako bi se osigurala koordinacija pristupa politici i, prema potrebi, usklađeni uvjeti s obzirom na raspoloživost i učinkovitu uporabu radiofrekvencijskog spektra nužnog za uspostavu i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u područjima pokrivenima politikom Zajednice, kao što su elektroničke komunikacije, promet i istraživanje i razvoj. Pristup politici s obzirom na uporabu radiofrekvencijskog spektra treba biti koordiniran i, gdje je to primjereno, usklađen na razini Zajednice, radi učinkovitog ispunjavanja ciljeva politike Zajednice. Koordinacija i usklađivanje unutar Zajednice mogu također u određenim slučajevima pomoći pri ostvarivanju usklađivanja i koordinacije uporabe radiofrekvencijskog spektra na globalnoj razini. Istodobno, odgovarajuća tehnička podrška može se osigurati na nacionalnoj razini.

               (3)

               Politika radiofrekvencijskog spektra u Zajednici treba doprinositi slobodi izražavanja, uključujući slobodu mišljenja te slobodu primanja i širenja informacija i ideja bez obzira na granice, kao i slobodi i pluralizmu medija.

               (4)

               Ova se Odluka temelji na načelu obveznog korištenja odborskih postupaka kod usvajanja popratnih tehničkih provedbenih mjera ako su se Europski parlament i Vijeće usuglasili o politici Zajednice koja ovisi o radiofrekvencijskom spektru. Tehničke provedbene mjere trebaju se osobito odnositi na usklađene uvjete što se tiče raspoloživosti i učinkovite uporabe radiofrekvencijskog spektra, kao i na raspoloživost informacija vezanih uz uporabu radiofrekvencijskog spektra. Mjere nužne za provedbu ove Odluke treba usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5).

               (5)

               Sa svakom novom inicijativom politike Zajednice koja ovisi o radiofrekvencijskom spektru treba se suglasiti Europski parlament, a prema potrebi i Vijeće, na temelju prijedloga Komisije. Ne dovodeći u pitanje pravo inicijative Komisije, ovaj prijedlog treba, među ostalim, obuhvaćati i informacije o utjecaju predviđene politike na zajednice korisnika postojećeg spektra, kao i naznake u vezi sa svakom ponovnom dodjelom radijskih frekvencija koja bi se zahtijevala ovom novom politikom.

               (6)

               Radi razvoja i usvajanja tehničkih provedbenih mjera a s ciljem doprinosa osmišljavanju, pripremi i provedbi politike Zajednice o radiofrekvencijskom spektru, Komisiji treba pomagati odbor naziva Odbor za radiofrekvencijski spektar, sastavljen od predstavnika država članica, kojim će predsjedati predstavnik Komisije. Odbor treba razmotriti prijedloge o tehničkim provedbenim mjerama koje se odnose na radiofrekvencijski spektar. Nacrti tih mjera mogu se izraditi na temelju rasprava unutar Odbora i mogu u posebnim slučajevima zahtijevati da državna tijela odgovorna za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom provedu pripremne tehničke radove. Kada se odborski postupci koriste kod usvajanja tehničkih provedbenih mjera, Odbor također treba uzeti u obzir gledišta industrije i svih uključenih korisnika, kako komercijalna tako i nekomercijalna, kao i ostalih zainteresiranih strana o tehnološkom, tržišnom i regulatornom razvoju koji može utjecati na uporabu radiofrekvencijskog spektra. Korisnicima radiofrekvencijskog spektra treba biti omogućeno da dobave sve ulazne podatke koje smatraju potrebnima. Odbor može odlučiti da na svojim sastancima, prema potrebi, sasluša predstavnike zajednice korisnika radiofrekvencijskog spektra koji će prikazati situaciju u određenom sektoru.

               (7)

               Ako je to potrebno za usvajanje mjera usklađivanja radi provedbe politika Zajednice koje nadilaze tehničke provedbene mjere, Komisija na temelju Ugovora prijedlog može dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću.

               (8)

               Politika radiofrekvencijskog spektra ne može se temeljiti samo na tehničkim parametrima, već također treba uzeti u obzir gospodarska, politička, kulturalna, zdravstvena i društvena pitanja. Nadalje, sve više rastuća potražnja za konačnom nabavom raspoloživog radiofrekvencijskog spektra dovest će do konfliktnih pritisaka za smještanjem različitih skupina korisnika radiofrekvencijskog spektra u sektorima kao što su telekomunikacije, radiotelevizijsko emitiranje, promet, provođenje zakona, vojni sektor i znanstvena zajednica. Stoga politika radiofrekvencijskog spektra treba voditi računa o svim sektorima i uravnotežiti njihove potrebe.

               (9)

               Ova Odluka ne smije utjecati na pravo država članica da nametnu ograničenja potrebna u svrhu javnog reda i javne sigurnosti te za obranu. Kad bi tehnička provedbena mjera utjecala, među ostalim, na pojaseve radijskih frekvencija koje država članica koristi isključivo i izravno u svrhu njezine javne sigurnosti i obrane, Komisija može, ako država članica to zatraži, na temelju opravdanih razloga pristati na prijelazna razdoblja i/ili mehanizme podjele radi olakšavanja potpune provedbe te mjere. S tim u vezi, države članice također mogu obavijestiti Komisiju o svojim nacionalnim pojasevima radijskih frekvencija koje se koriste isključivo i izravno u svrhu provođenja javne sigurnosti i obrane.

               (10)

               Radi uzimanja u obzir mišljenja država članica, institucija Zajednice, industrije i svih uključenih korisnika, kako komercijalna tako i nekomercijalna, kao i svih ostalih zainteresiranih strana o tehnološkom, tržišnom i regulatornom razvoju koji može utjecati na uporabu radiofrekvencijskog spektra, Komisija može organizirati savjetovanja izvan okvira ove Odluke.

               (11)

               Tehničko upravljanje radiofrekvencijskim spektrom obuhvaća usklađivanje i namjenu radiofrekvencijskog spektra. Takvo usklađivanje treba odražavati zahtjeve općih načela politike utvrđenih na razini Zajednice. Međutim, tehničko upravljanje radiofrekvencijskim spektrom ne obuhvaća postupke dodjele i izdavanja dozvola ni odluku o tome treba li koristiti postupke odabira na temelju konkurencije za dodjelu radijskih frekvencija.

               (12)

               S ciljem usvajanja tehničkih provedbenih mjera koje se odnose na usklađivanje namjene radijskih frekvencija i raspoloživosti informacija, Odbor treba surađivati sa stručnjacima u području radiofrekvencijskog spektra iz državnih tijela odgovornih za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom. Oslanjanjem na iskustvo stečeno u specifičnim sektorima, kad se radi o postupcima povjeravanja mandata, na primjer kao rezultat primjene Odluke br. 710/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 1997. o koordiniranom pristupu ovlaštenja u području osobnih komunikacijskih usluga putem satelita u Zajednici (6) i Odluke br. 128/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 1998. o koordiniranom uvođenju treće generacije pokretnih i bežičnih komunikacijskih sustava (UMTS) u Zajednici (7), tehničke se provedbene mjere trebaju usvojiti kao rezultat mandata CEPT-u. U slučaju kada je potrebno usvojiti usklađene mjere za provedbu politika Zajednice koje ne pripadaju u područje nadležnost CEPT-a, Komisija može usvojiti provedbene mjere uz pomoć Odbora za radiofrekvencijski spektar.

               (13)

               CEPT obuhvaća 44 europske zemlje, izrađuje nacrte tehničkih mjera usklađivanja s ciljem usklađivanja uporabe radiofrekvencijskog spektra izvan granica Zajednice, što je osobito važno onim državama članicama u kojima na uporabu radiofrekvencijskog spektra može utjecati onaj zemalja nečlanica EU-a, ali članica CEPT-a. Donesenim odlukama i poduzetim mjerama u skladu s ovom Odlukom u obzir treba uzeti specifičnu situaciju država članica u vezi s vanjskim granicama. Prema potrebi, Komisija bi morala dati rezultate mandata povjerenih CEPT-u obveznih za države članice i poduzeti odgovarajuću alternativnu radnju kada rezultati takvih mandata nisu dostupni ili se smatraju neprihvatljivima. Time će se osobito osigurati usklađivanje uporabe radijskih frekvencija u cijeloj Zajednici, u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (8), a uzimajući u obzir odredbe Direktive 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (9).

               (14)

               Koordinirano i pravodobno pružanje odgovarajućih informacija javnosti u vezi s dodjelom, raspoloživošću i uporabom radiofrekvencijskog spektra u Zajednici čini ključan element kod ulaganja i donošenja politike. Isto su tako ključni i tehnološki razvoji koji će dovesti do nove namjene radiofrekvencijskog spektra i tehnika upravljanja te metoda dodjele radijskih frekvencija. Razvoj dugoročnih strateških aspekata zahtijeva ispravno razumijevanje naznaka o načinu razvijanja tehnologije. Takve informacije trebaju stoga biti dostupne u Zajednici ne dovodeći u pitanje zaštitu povjerljivih poslovnih i osobnih informacija u skladu s Direktivom 97/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 1997. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području telekomunikacija (10). Provedba međusektorske politike o radiofrekvencijskom spektru čini nužnim raspoloživost informacija o cijelom radiofrekvencijskom spektru. S obzirom na opću svrhu usklađivanja uporabe radiofrekvencijskog spektra u Zajednici i drugdje u Europi, raspoloživost takvih informacija potrebno je uskladiti na europskoj razini na način prilagođen korisnicima.

               (15)

               Stoga je nužno nadopuniti postojeće zahtjeve Zajednice i međunarodne zahtjeve radi objavljivanja informacija o uporabi radiofrekvencijskog spektra. Na međunarodnoj razini, referentnim se dokumentom o regulatornim načelima, o kojima je u kontekstu Svjetske trgovinske organizacije pregovarala Skupina za osnovne telekomunikacije, također zahtijeva da postojeće stanje dodijeljenih pojaseva radijskih frekvencija bude dostupno javnosti. Direktiva Komisije 96/2/EZ od 16. siječnja 1996., o izmjeni Direktive 90/388/EEZ s obzirom na pokretne i osobne komunikacije (11), zahtijevala je od država članica da svake godine objavljuju ili, na zahtjev, stave na raspolaganje program dodjele radijskih frekvencija, uključujući planove za buduće širenje takvih frekvencija, ali je obuhvaćala samo pokretne i osobne komunikacijske usluge. Nadalje, Direktivom 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i o uzajamnom priznavanju njihove usklađenosti (12), kao i Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (13), zahtijeva se od država članica da obavijeste Komisiju o sučeljima koja su regulirale radi ocjenjivanja njihove sukladnosti s pravom Zajednice.

               (16)

               Direktivom 96/2/EZ, CEPT je prvobitno usvojio prvi skup mjera kao što je Odluka Europskog odbora za radiokomunikacije (ERC/DEC/(97)01) o objavljivanju nacionalnih tablica o dodjeli radiofrekvencijskog spektra. Potrebno je osigurati da rješenja CEPT-a odražavaju potrebe politike Zajednice i da im se da odgovarajuća pravna osnova kako bi se mogla provesti u Zajednici. U tu svrhu u Zajednici treba usvojiti posebne mjere koje se odnose na postupak i na sadržaj.

               (17)

               Poduzeća u Zajednici trebaju dobiti pravedan i nediskriminacijski tretman kad se radi o pristupu radiofrekvencijskom spektru u trećim zemljama. Kako je pristup radiofrekvencijskom spektru ključan čimbenik poslovnog razvoja i djelatnosti od javnog interesa, također je nužno osigurati da se zahtjevi Zajednice o radiofrekvencijskom spektru odražavaju u međunarodnom planiranju.

               (18)

               Provedba politika Zajednice može zahtijevati koordinaciju uporabe radiofrekvencijskog spektra, osobito u pogledu pružanja komunikacijskih usluga, uključujući mogućnosti roaminga u cijeloj Zajednici. Nadalje, određeni tipovi uporabe radiofrekvencijskog spektra povlače za sobom geografsko područje pokrivanja koje nadilazi granice države članice i omogućavaju prekogranične usluge ne zahtijevajući pri tom kretanje osoba, kao što su komunikacijske usluge putem satelita. Stoga bi Zajednica trebala biti primjereno zastupljena u djelatnostima svih relevantnih međunarodnih organizacija i konferencija vezanih uz pitanja upravljanja radiofrekvencijskim spektrom kao, primjerice, unutar Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) i njenih Svjetskih radiokomunikacijskih konferencija.

               (19)

               Postojeći mehanizmi pripreme i pregovaranja za Svjetske radiokomunikacijske konferencije ITU-a dali su odlične rezultate zbog voljne suradnje unutar CEPT-a, a tijekom priprema vodilo se računa o interesima Zajednice. U međunarodnim pregovorima, države članice i Zajednica trebaju razraditi zajedničko djelovanje i blisko surađivati tijekom čitavog postupka pregovaranja radi očuvanja jedinstvenosti međunarodne zastupljenosti Zajednice u skladu s postupcima koji su usuglašeni u zaključcima Vijeća od 3. veljače 1992. za Svjetsku konferenciju o radijskoj upravi, a kako je potvrđeno zaključcima Vijeća od 22. rujna 1997. i 2. svibnja 2000. Kod takvih međunarodnih pregovora, Komisija treba izvijestiti Europski parlament i Vijeće o učincima na politike Zajednice radi dobivanja odobrenja od Vijeća o ciljevima politike Zajednice koji se trebaju ostvariti i o stavovima koje će države članice zauzeti na međunarodnoj razini. Kako bi osigurala da se takvim stavovima također na primjeren način osvrne na tehničku dimenziju vezanu uz upravljanje radiofrekvencijskim spektrom, Komisija može u tu svrhu povjeriti mandate CEPT-u. Države članice bi trebale popratiti svaki čin prihvaćanja svakog sporazuma ili uredbe u okviru međunarodnih foruma zaduženih za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom ili koji se tiču zajedničke deklaracije u kojoj će se navesti da se takav sporazum ili uredba primjenjuju u skladu sa njihovim obvezama prema Ugovoru.

               (20)

               Pored međunarodnih pregovora koji se izričito tiču radiofrekvencijskog spektra, postoje i drugi međunarodni sporazumi koji uključuju Zajednicu i treće zemlje koji mogu utjecati na uporabu pojaseva radijskih frekvencija i planove podjele i koji mogu dotaknuti pitanja kao što su pristup trgovini i tržištu, uključujući u okvir Svjetske trgovinske organizacije, slobodni protok i uporabu opreme, komunikacijske sustave regionalnog ili globalnog područja pokrivanja kao što su sateliti, sigurnosne radnje i one u slučaju nužde, prijenosne sustave, tehnologije radiotelevizijskog emitiranja te primjene za potrebe istraživanja, poput radijske astronomije i promatranja Zemlje. Važno je osigurati sukladnost između postupaka Zajednice kod pregovaranja o pitanjima pristupa trgovini i tržištu s ciljevima politike radiofrekvencijskog spektra kojima treba težiti u skladu s ovom Odlukom.

               (21)

               Zbog moguće komercijalne osjetljivosti informacija koje se mogu dobiti od državnih tijela tijekom njihovog djelovanja vezanog za politiku i upravljanje radiofrekvencijskim spektrom, nužno je da državna tijela primjenjuju zajednička načela u području povjerljivosti utvrđena ovom Odlukom.

               (22)

               Države članice ne mogu dostatno ostvariti cilj predloženog djelovanja, to jest uspostavu zajedničkog okvira za politiku radiofrekvencijskog spektra, nego ga se stoga radi opsega i učinkovitosti djelovanja može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (23)

               Države članice trebaju provoditi ovaj zajednički okvir politike radiofrekvencijskog spektra osobito putem svojih državnih tijela i dostavljati Komisiji odgovarajuće informacije potrebne za procjenu njegove pravilne provedbe u cijeloj Zajednici, vodeći računa o međunarodnim trgovinskim obvezama Zajednice i njenih država članica.

               (24)

               Odluke br. 710/97/EZ i br. 128/1999/EZ ostaje na snazi.

               (25)

               Komisija treba podnositi godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima ostvarenima u okviru ove Odluke kao i o planiranim budućim djelovanjima. Europskom parlamentu i Vijeću to može omogućiti da iskažu, prema potrebi, svoju političku podršku,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Cilj i područje primjene
   1.   Cilj je ove Odluke uspostava okvira politike i pravnog okvira u Zajednici radi osiguranja koordinacije pristupa politici i, prema potrebi, usklađenih uvjeta u pogledu raspoloživosti i učinkovite uporabe radiofrekvencijskog spektra nužnog za uspostavu i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u područjima pokrivenima politikom Zajednice, kao što su elektroničke komunikacije, prijenos te istraživanje i razvoj.
   2.   Kako bi se taj cilj ostvario, ovom se Odlukom utvrđuju postupci radi:

               (a)

               olakšavanja donošenja politike s obzirom na strateško planiranje i usklađivanje uporabe radiofrekvencijskog spektra u Zajednici, uzimajući u obzir, među ostalim, gospodarske, sigurnosne i zdravstvene aspekte, aspekte u vezi sa slobodom izražavanja te kulturalnim, znanstvenim, društvenim i tehničkim aspektima politika Zajednice kao i različitim interesima zajednica korisnika radiofrekvencijskog spektra s ciljem poboljšanja uporabe radiofrekvencijskog spektra i izbjegavanja štetnih smetnji;

               (b)

               osiguravanja učinkovite provedbe politike radiofrekvencijskog spektra u Zajednici, a osobito uspostave opće metodologije radi osiguranja usklađenih uvjeta koji se tiču raspoloživosti i učinkovite uporabe radiofrekvencijskog spektra;

               (c)

               osiguravanja koordiniranog i pravovremenog pribavljanja informacija u pogledu dodjele, raspoloživosti i uporabe radiofrekvencijskog spektra u Zajednici;

               (d)

               osiguravanja učinkovite koordinacije interesa Zajednice u međunarodnim pregovorima kada uporaba radiofrekvencijskog spektra utječe na politike Zajednice.

         3.   Aktivnosti koje se provode prema ovoj Odluci uzimaju u obzir rad međunarodnih organizacija u vezi s upravljanjem radiofrekvencijskim spektrom, npr. Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) i Europske konferencije poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT).
   4.   Ova Odluka ne dovodi u pitanje mjere poduzete na razini Zajednice ili na nacionalnoj razini, u skladu s pravom Zajednice da se slijede ciljevi od općeg interesa, osobito oni koji se odnose na reguliranje sadržaja i audiovizualnu politiku, odredbe Direktive 1999/5/EZ i pravo država članica da organiziraju i upotrebljavaju svoj radiofrekvencijski spektar u svrhu javnog reda, javne sigurnosti i obrane.
   Članak 2.
   Definicija
   Za potrebe ove Odluke, „radiofrekvencijski spektar” obuhvaća radijske valove na frekvencijama u rasponu od 9 kHz i 3 000 GHz; radijski valovi su elektromagnetski valovi koji se šire u prostoru bez umjetnog vođenja.
   Članak 3.
   Odborski postupak
   1.   Komisiji pomaže odbor („Odbor za radiofrekvencijski spektar”).
   2.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe njenog članka 8.
   3.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
   Razdoblje predviđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ utvrđuje se na tri mjeseca.
   4.   Odbor donosi svoj poslovnik.
   Članak 4.
   Djelovanje Odbora za radiofrekvencijski spektar
   1.   Kako bi se ostvario cilj iz članka 1. Komisija dostavlja Odboru za radiofrekvencijski spektar, u skladu s postupcima navedenima u ovom članku, odgovarajuće tehničke provedbene mjere s ciljem osiguravanja usklađenih uvjeta u vezi s raspoloživošću i učinkovitom uporabom radiofrekvencijskog spektra kao i raspoloživošću informacija vezanih za uporabu radiofrekvencijskog spektra kako je navedeno u članku 5.
   2.   Za razvoj tehničkih provedbenih mjera iz stavka 1. koje potpadaju pod područje nadležnosti CEPT-a, kao što je usklađivanje dodjele radijskih frekvencija i raspoloživost informacija, Komisija povjerava mandate CEPT-u, postavljajući zadatke koje treba obaviti te njihov vremenski rok. Komisija djeluje u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 2.
   3.   Na temelju obavljenog posla u skladu sa stavkom 2. Komisija odlučuje hoće li se rezultati posla, provedenog u skladu s mandatima, primjenjivati u Zajednici i u roku koji države članice imaju za njihovu provedbu. Te se odluke objavljuju u Službenom listu Europskih zajednica. Za potrebe ovog stavka, Komisija djeluje u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 3.
   4.   Ne dovodeći u pitanje stavak 3., ako Komisija ili neka država članica smatra da posao koji se obavlja na temelju povjerenog mandata u skladu sa stavkom 2. ne napreduje na zadovoljavajući način s obzirom na postavljeni vremenski rok ili ako rezultati mandata nisu prihvatljivi, Komisija može, djelujući u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 3. usvojiti mjere za ostvarivanje ciljeva iz mandata.
   5.   Mjere iz stavaka 3. i 4. mogu, kad je to primjereno, pružiti mogućnost za prijelazna razdoblja i/ili rješenja vezana uz podjelu radiofrekvencijskog spektra u državama članicama koje će odobriti Komisija, kada je to opravdano, vodeći računa o specifičnoj situaciji u državi članici, na temelju opravdanog zahtjeva dotične države članice i pod uvjetom da takva iznimka neće neopravdano odgoditi provedbu ili stvoriti neprimjerene razlike u konkurentskim ili regulatornim situacijama između država članica.
   6.   Kako bi se ostvario cilj iz članka 1., Komisija također može usvojiti tehničke provedbene mjere iz stavka 1. koje nisu obuhvaćene stavkom 2., djelujući u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 3.
   7.   S ciljem pridonošenja osmišljavanju, pripremi i provedbi politike Zajednice o radiofrekvencijskom spektru i ne dovodeći u pitanje postupke navedene u ovom članku, Komisija periodično savjetuje Odbor za radiofrekvencijski spektar o pitanjima u skladu s člankom 1.
   Članak 5.
   Raspoloživost informacija
   Države članice osiguravaju objavljivanje tablice dodjele njihovih nacionalnih radijskih frekvencija i informacija o pravima, uvjetima, postupcima, pristojbama i naknadama u vezi s uporabom radiofrekvencijskog spektra, ako je relevantno, kako bi se ostvario cilj iz članka 1. One takve informacije ažuriraju i poduzimaju mjere radi stvaranja odgovarajućih baza podataka kako bi takve informacije, prema potrebi, bile dostupne javnosti u skladu s odgovarajućim mjerama usklađivanja poduzetim na temelju članka 4.
   Članak 6.
   Odnosi s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama
   1.   Komisija prati razvoj u vezi s radiofrekvencijskim spektrom u trećim zemljama i u međunarodnim organizacijama koji mogu imati utjecaj na provedbu ove Odluke.
   2.   Države članice obavješćuju Komisiju o svim poteškoćama koje su treće zemlje ili međunarodne organizacije stvorile de jure ili de facto, a odnose se na provedbu ove Odluke.
   3.   Komisija redovito podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima primjene stavaka 1. i 2. i može, kada je to primjereno, predložiti mjere s ciljem osiguravanja provedbe načela i ciljeva ove Odluke. Kada je to potrebno radi zadovoljenja cilja iz članka 1., treba dogovoriti zajedničke ciljeve politike kako bi se osigurala koordinacija između država članica unutar Zajednice.
   4.   Mjere poduzete u skladu s ovim člankom ne dovode u pitanje prava i obveze Zajednice i država članica prema odgovarajućim međunarodnim sporazumima.
   Članak 7.
   Obavješćivanje
   Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije u svrhu provjere provedbe ove Odluke. Osobito, države članice odmah obavješćuju Komisiju o provedbi rezultata iz mandata u skladu s člankom 4. stavkom 3.
   Članak 8.
   Povjerljivost
   1.   Države članice ne smiju odavati informacije obuhvaćene obvezom poslovne tajne, a osobito informacije o poduzećima, njihovim poslovnim odnosima ili njihovim troškovnim elementima.
   2.   Stavak 1. ne dovodi u pitanje pravo odgovarajućih vlasti da objave takve informacije kada je to bitno radi ispunjavanja njihovih dužnosti, u kojem je slučaju takvo odavanje primjereno i uzima u obzir legitimne interese poduzeća u zaštiti njihovih poslovnih tajni.
   3.   Stavkom 1. ne sprečava se objavljivanje informacija o uvjetima koji se odnose na dodjelu prava na uporabu radiofrekvencijskog spektra što ne uključuje informacije povjerljive prirode.
   Članak 9.
   Izvješće
   Komisija podnosi godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedenim aktivnostima i usvojenim mjerama u skladu s ovom Odlukom kao i budućim aktivnostima predviđenim u skladu s ovom Odlukom.
   Članak 10.
   Provedba
   Države članice poduzimaju sve mjere potrebne prema zakonima i drugim propisima kako bi se provela ova Odluka i sve mjere koje iz toga proizlaze.
   Članak 11.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 12.
   Adresati
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. ožujka 2002.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         P. COX

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.C. APARICIO

      (1)  SL C 365 E, 19.12.2000., str. 256. i SL C 25 E, 29.1.2002., str. 468.

      (2)  SL C 123, 25.4.2001., str. 61.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 5. srpnja 2001. (još nije objavljeno u Službenom listu), Zajedničko stajalište Vijeća od 16. listopada 2001. (SL C 9, 11.1.2002., str. 7.) i Odluka Europskog parlamenta od 12. prosinca 2001. (još nije objavljenja u Službenom listu). Odluka Vijeća od 14. veljače 2002.

      (4)  SL C 59, 23.2.2001., str. 245.

      (5)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

      (6)  SL L 105, 23.4.1997., str. 4. Odluka kako je izmijenjena Odlukom br. 1215/2000/EZ (SL L 139, 10.6.2000., str. 1.)

      (7)  SL L 17, 22.1.1999., str. 1.

      (8)  SL L 108, 24.4.2002., str. 33.

      (9)  SL L 108, 24.4.2002., str. 21.

      (10)  SL L 24, 30.1.1998., str. 1.

      (11)  SL L 20, 26.1.1996., str. 59.

      (12)  SL L 91, 7.4.1999., str. 10.

      (13)  SL L 204, 21.7.1998., str. 37. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 98/48/EZ (SL L 217, 5.8.1998., str. 18.)


title: 97/462/EZ: Odluka Komisije od 27. lipnja 1997. o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda prema članku 20. stavku 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi s drvenim panelima  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 052

               HR

               Službeni list Europske unije

               88

         31997D0462

               L 198/27

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               27.06.1997.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 27. lipnja 1997.
   o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda prema članku 20. stavku 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi s drvenim panelima
   (Tekst značajan za EGP)
   (97/462/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/106/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na građevne proizvode (1), kako je izmijenjena Direktivom 93/68/EEZ (2), a posebno njezin članak 13. stavak 4.,
   budući da Komisija mora između dva postupka iz članka 13. stavka 3. Direktive 89/106/EEZ za potvrđivanje sukladnosti proizvoda, odabrati „najmanje zahtjevan postupak koji ispunjava zahtjeve sigurnosti”; budući da to znači da je potrebno odlučiti je li postojanje tvorničkog sustava kontrole proizvodnje u okviru odgovornosti proizvođača neophodan i dovoljan uvjet za potvrđivanje sukladnosti određenog proizvoda ili skupine proizvoda, ili je, radi usklađenosti s kriterijima iz članka 13. stavka 4., u tu svrhu potrebno uključivanje ovlaštenog tijela za potvrđivanje;
   budući da se člankom 13. stavkom 4. zahtijeva da tako utvrđeni postupak mora biti naznačen u mandatima i tehničkim specifikacijama; budući da je stoga poželjno odrediti pojam proizvoda ili skupinu proizvoda kako se koristi u mandatima i tehničkim specifikacijama;
   budući da su oba postupka predviđena člankom 13. stavkom 3. detaljno opisana u Prilogu III. Direktivi 89/106/EEZ; budući da je stoga potrebno točno odrediti metode kojima se navedena dva postupka moraju provesti, sukladno Prilogu III., za svaki proizvod ili skupinu proizvoda, budući da Prilog III. daje prednost određenim sustavima;
   budući da postupak iz članka 13. stavka 3. točke (a) odgovara sustavima koji su utvrđeni u Prilogu III. odjeljku 2. točki ii. mogućnosti prvoj, bez stalnog nadzora, te mogućnostima drugoj i trećoj, i budući da postupak iz članka 13. stavka 3. točke (b) odgovara sustavima koji su utvrđeni u Prilogu III. odjeljku 2. točki i., te u Prilogu III. odjeljku 2. točki ii., u mogućnosti prvoj, sa stalnim nadzorom;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za graditeljstvo,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sukladnost proizvoda i skupina proizvoda koji su navedeni u Prilogu I. potvrđuje se postupkom prema kojem je tvornički sustav kontrole proizvodnje u isključivoj odgovornosti proizvođača koji jamči da je proizvod sukladan odgovarajućim tehničkim specifikacijama.
   Članak 2.
   Sukladnost proizvoda koji su navedeni u Prilogu II. potvrđuje se postupkom prema kojem je, uz tvornički sustav kontrole proizvodnje kojim upravlja proizvođač, u ocjenu i nadzor kontrole proizvodnje ili samog proizvoda uključeno i ovlašteno certifikacijsko tijelo.
   Članak 3.
   Postupak potvrđivanja sukladnosti, kako je naveden u Prilogu III., naznačuje se u mandatima za usklađene standarde.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. lipnja 1997.

            Za Komisiju

         Martin BANGEMANN

            Član Komisije

      (1)  SL L 40, 11.2.1989., str. 12.

      (2)  SL L 220, 30.8.1993., str. 1.
   PRILOG I.
   Neobrađeni, obrađeni i furnirani ili obloženi drveni paneli koji pripadaju eurorazredu B (1), C (1), D, E ili F za nenosive elemente za unutarnju ili vanjsku uporabu.

      (1)  Materijali čija se otpornost na požar ne mijenja tijekom proizvodnog postupka.
   PRILOG II.
   Površinski neobrađeni, obrađeni i furnirani ili obloženi drveni paneli za konstrukcijske elemente za unutarnju ili vanjsku uporabu.
   Površinski neobrađeni, obrađeni i furnirani ili obloženi drveni paneli koji pripadaju eurorazredu B (1) ili C (1) za nenosive elemente za unutarnju ili vanjsku uporabu.

      (1)  Materijali čija se otpornost na požar može mijenjati tijekom proizvodnog postupka zbog dodavanja kemijskih tvari.
   PRILOG III.
   SKUPINA PROIZVODA

      DRVENI PANELI (1/2)

      Sustavi potvrđivanja sukladnosti

   Za dolje navedene proizvode i njihovu predviđenu uporabu, CEN/Cenelec (Europski odbor za normizaciju/Europski odbor za tehničku normizaciju) mora točno odrediti specifikaciju sljedećih sustava potvrđivanja sukladnosti u odgovarajućim usklađenim standardima:

               Proizvod(i)

               Predviđena(-e) uporaba(-e)

               Razina(-e) ili klasa(-e) otpornosti na požar

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Površinski neobrađeni, obrađeni i furnirani ili obloženi drveni paneli

               Za konstrukcijske elemente za unutarnju ili vanjsku uporabu

               B-C (1)

               1 (3)

               —
               B-C (2),
               D, E, F

               —
               2+ (4)

         Specifikacija sustava mora biti izvediva i u slučaju da se djelovanje ne mora utvrditi za određeno svojstvo, budući da barem jedna država članica nema nikakve pravne zahtjeve za takvo svojstvo (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, klauzulu 1.2.3. interpretativnih dokumenata). U tom se slučaju provjera takvog svojstva ne smije nametnuti proizvođaču ako on ne želi označiti djelovanje proizvoda u tom pogledu.
   SKUPINA PROIZVODA

      DRVENI PANELI (2/2)

      Sustavi potvrđivanja sukladnosti

   Za dolje navedene proizvode i njihovu predviđenu uporabu, CEN/Cenelec (Europski odbor za normizaciju/Europski odbor za tehničku normizaciju) mora točno odrediti specifikaciju sljedećih sustava potvrđivanja sukladnosti u odgovarajućim usklađenim standardima:

               Proizvod(i)

               Predviđena(-e) uporaba(-e)

               Razina(-e) ili klasa(-e) otpornosti na požar

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Površinski neobrađeni, obrađeni i furnirani ili obloženi drveni paneli

               Za konstrukcijske elemente za unutarnju ili vanjsku uporabu

               B-C (5)

               1 (7)

               —
               B-C (6),

               —
               3 (8)

               —
               D, E, F

               —
               4 (9)

         Specifikacija sustava mora biti izvediva i u slučaju da se djelovanje ne mora utvrditi za određeno svojstvo, budući da barem jedna država članica nema nikakve pravne zahtjeve za takvo svojstvo (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, klauzulu 1.2.3. interpretativnih dokumenata). U tom se slučaju provjera takvog svojstva ne smije nametnuti proizvođaču ako on ne želi označiti djelovanje proizvoda u tom pogledu.

      (1)  Materijali čija se otpornost na požar može mijenjati tijekom proizvodnog postupka zbog dodavanja kemijskih tvari.

      (2)  Materijali čija se otpornost na požar ne mijenja tijekom proizvodnog postupka.

      (3)  Sustav 1: vidjeti Prilog III. točku 2. podtočku i. Direktive 89/106/EEZ, bez revizijskog ispitivanja uzoraka.

      (4)  Sustav 2+: vidjeti Prilog III. točku 2. podtočku ii. Direktive 89/106/EEZ, mogućnost prvu, koja uključuje potvrđivanje tvorničke kontrole proizvodnje koju provodi ovlašteno tijelo na temelju početne inspekcije tvornice i tvorničke kontrole proizvodnje kao i stalnog nadzora, ocjene i odobravanja tvorničke kontrole proizvodnje.

      (5)  Materijali čija se otpornost na požar može mijenjati tijekom proizvodnog postupka zbog dodavanja kemijskih tvari.

      (6)  Materijali čija se otpornost na požar ne mijenja tijekom proizvodnog postupka zbog dodavanja kemijskih tvari.

      (7)  Sustav 1: Vidjeti Prilog III. točku 2. podtočku i. Direktive 89/106/EEZ, bez revizijskog ispitivanja uzoraka.

      (8)  Sustav 3: Vidjeti Prilog III. točku 2. podtočku ii. Direktive 89/106/EEZ, mogućnost drugu.

      (9)  Sustav 4: Vidjeti Prilog III. točku 2. podtočku ii. Direktive 89/106/EEZ, mogućnost treću.


title: 95/322/EZ: Odluka Komisije od 25. srpnja 1995. o izmjeni Odluke Vijeća 79/542/EEZ i odluka Komisije 92/260/EEZ, 93/195/EEZ, 93/196/EEZ i 93/197/EEZ o uvjetima zdravlja životinja i veterinarskom certificiranju za privremeni ulazak registriranih konja i uvoz u Zajednicu kopitara za klanje, registriranih kopitara i kopitara za rasplod i proizvodnju iz Maroka  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               126

         31995D0322

               L 190/9

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               25.07.1995.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 25. srpnja 1995.
   o izmjeni Odluke Vijeća 79/542/EEZ i odluka Komisije 92/260/EEZ, 93/195/EEZ, 93/196/EEZ i 93/197/EEZ o uvjetima zdravlja životinja i veterinarskom certificiranju za privremeni ulazak registriranih konja i uvoz u Zajednicu kopitara za klanje, registriranih kopitara i kopitara za rasplod i proizvodnju iz Maroka
   (Tekst značajan za EGP)
   (95/322/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/426/EEZ od 26. lipnja 1990. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje premještanje i uvoz kopitara iz trećih zemalja (1), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, a posebno njezine članke 12., 13., 14., 15., 16., 18. i 19. stavak ii.,
   budući da je prema Odluci Vijeća 79/542/EEZ (2), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, utvrđen popis trećih zemalja iz kojih države članice dozvoljavaju uvoz goveda, svinja, kopitara, ovaca i koza, svježeg mesa i mesnih proizvoda;
   budući da su uvjeti zdravlja životinja i veterinarsko certificiranje za privremeni ulazak registriranih konja, za uvoz kopitara za klanje i za uvoz registriranih kopitara i kopitara za rasplod i proizvodnju propisani odlukama 92/260/EEZ (3), 93/196/EEZ (4) odnosno 93/197/EEZ (5), sve kako su zadnje izmijenjene Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, i za ponovni ulazak registriranih konja nakon privremenog izvoza u Odluci 93/195/EEZ (6), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 95/99/EZ (7);
   budući da se nakon misije veterinarske inspekcije Komisije u Maroko i nakon primitka sveobuhvatnog izvještaja o mjerama nadzora koje su poduzela nadležna tijela vlasti Maroka, čini da je zdravstveno stanje kopitara pod zadovoljavajućim nadzorom dobro ustrojenih i organiziranih veterinarskih službi;
   budući da je Maroko više od dvije godine bio nezaražen afričkom kugom konja, a cijepljenje proziv spomenute bolesti nije provedeno tijekom posljednjih dvanaest mjeseci;
   budući da su veterinarske vlasti Maroka zajamčile da će Komisiji i državama članicama u roku od 24 sata telefaksom, telegramom ili teleksom prijaviti potvrdu svake infektivne ili zarazne bolesti kopitara navedene u Prilogu A Direktivi Vijeća 90/426/EEZ i svaku promjenu politike cijepljenja ili uvoza u odnosu na kopitare;
   budući da uvjeti zdravlja životinja i veterinarsko certificiranje moraju biti donijeti sukladno stanju zdravstvene sigurnosti životinja odnosne treće zemlje; budući da se spomenuti slučaj odnosi samo na registrirane konje;
   budući da Odluka Vijeća 79/542/EEZ i odluke Komisije 92/260/EEZ, 93/195/EEZ, 93/196/EEZ i 93/197/EEZ moraju biti odgovarajuće izmijenjene;
   budući da su mjere iz ove Odluke u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U dijelu 1. Priloga Odluci Vijeća 79/542/EEZ stavka koja se odnosi na Maroko se ovime izmjenjuje kako slijedi:
   Upućivanje na bilješku „(6)” se briše u podnaslovu „žive životinje” u stupcu za „Posebne napomene”.
   Članak 2.
   Odluka Komisije 92/260/EEZ se izmjenjuje kako slijedi:

               1.

               „Maroko” se dodaje abecednim redom popisu trećih zemalja u Skupini E Priloga I.

               2.

               „Maroko” se dodaje abecednim redom popisu trećih zemalja u naslovu veterinarske potvrde utvrđene u Prilogu II. točki (E).

         Članak 3.
   Odluka Komisije 93/195/EEZ se izmjenjuje kako slijedi:

               1.

               „Maroko” se dodaje abecednim redom popisu trećih zemalja u Skupini E Priloga I.

               2.

               „Maroko” se dodaje abecednim redom popisu trećih zemalja u „Skupini E” u naslovu veterinarske potvrde utvrđene u Prilogu II.

         Članak 4.
   „Maroko” se dodaje abecednim redom popisu trećih zemalja u bilješci (3), Skupine E Priloga II. Odluci Komisije 93/196/EEZ.
   Članak 5.
   Odluka Komisije 93/197/EEZ se izmjenjuje kako slijedi:

               1.

               „Maroko” se dodaje abecednim redom popisu trećih zemalja u Skupini E Priloga I.

               2.

               „Maroko” se dodaje abecednim redom popisu trećih zemalja u drugom dijelu rečenice naslova koja se odnosi na registrirane kopitare i kopitare za rasplod i proizvodnju iz veterinarskog certifikata utvrđenog u Prilogu II. točki E.

         Članak 6.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 1995.

            Za Komisiju

         Franz FISCHLER

            Član Komisije

      (1)  SL L 224, 18.8.1990., str. 42.

      (2)  SL L 146, 14.6.1979., str. 15.

      (3)  SL L 130, 15.5.1992., str. 67.

      (4)  SL L 86, 6.4.1993., str. 7.

      (5)  SL L 86, 6.4.1993., str. 16.

      (6)  SL L 86, 6.4.1993., str. 1.

      (7)  SL L 76, 5.4.1995., str. 16.


title: 2011/123/EU: Odluka Komisije od 23. veljače 2011. o načelnom priznavanju cjelovitosti dokumentacije dostavljene na detaljno razmatranje s ciljem mogućeg uvrštenja sedaksana i Bacillus firmus I-1582 u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 989)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 60

               HR

               Službeni list Europske unije

               229

         32011D0123

               L 049/40

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 23. veljače 2011.
   o načelnom priznavanju cjelovitosti dokumentacije dostavljene na detaljno razmatranje s ciljem mogućeg uvrštenja sedaksana i Bacillus firmus I-1582 u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 989)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2011/123/EU)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (1), a posebno njezin članak 6. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 91/414/EEZ predviđeno je sastavljanje popisa aktivnih tvari odobrenih za korištenje u sredstvima za zaštitu bilja u Europskoj uniji.

               (2)

               18. lipnja 2010. društvo Syngenta Crop Protection AG dostavilo je francuskim tijelima dokumentaciju za aktivnu tvar sedaksan sa zahtjevom za njezino uvrštenje u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ.

               (3)

               29. rujna 2010. društvo Bayer CropScience SAS dostavilo je francuskim tijelima dokumentaciju za aktivnu tvar Bacillus firmus I-1582 sa zahtjevom za njezino uvrštenje u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ.

               (4)

               Francuska tijela su obavijestila Komisiju da se čini da dokumentacija za predmetne aktivne tvari pri prethodnom razmatranju udovoljava zahtjevima u pogledu podataka i informacija iz Priloga II. Direktivi 91/414/EEZ. Također se čini se da dostavljena dokumentacija udovoljava zahtjevima u pogledu podataka i informacija iz Priloga III. Direktivi 91/414/EEZ za jedno sredstvo za zaštitu bilja koje sadrži predmetne aktivne tvari. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 91/414/EEZ, podnositelji zahtjeva su naknadno proslijedili dokumentaciju Komisiji i drugim državama članicama te je ona proslijeđena Stalnom odboru za prehrambeni lanac i zdravlje životinja.

               (5)

               Ovom Odlukom na razini Europske unije treba službeno potvrditi da dokumentacija načelno udovoljava zahtjevima u pogledu podataka i informacija iz Priloga II. te da za najmanje jedno sredstvo za zaštitu bilja koje sadrži jednu od predmetnih aktivnih tvari udovoljava zahtjevima iz Priloga III. Direktivi 91/414/EEZ.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Dokumentacija o aktivnim tvarima utvrđenim u Prilogu ovoj Odluci, dostavljena Komisiji i državama članicama s ciljem uvrštenja tih tvari u Prilog I. Direktivi 91/414, načelno udovoljava zahtjevima u pogledu podataka i informacija iz Priloga II. toj Direktivi.
   Uzimajući u obzir predložene načine uporabe, dokumentacija također udovoljava zahtjevima u pogledu podataka i informacija iz Priloga III. Direktivi 91/414/EEZ za jedno sredstvo za zaštitu bilja koje sadrži tu aktivnu tvar.
   Članak 2.
   Država članica izvjestiteljica detaljno razmatra dokumentaciju iz članka 1. i dostavlja Komisiji što je moguće prije, a najkasnije do 28. veljače 2012., zaključke svog razmatranja zajedno s mogućim preporukama o uvrštenju ili neuvrštenju u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ aktivnih tvari iz članka 1. te o svim uvjetima za to uvrštenje.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. veljače 2011.

            Za Komisiju

         John DALLI

            Član Komisije

      (1)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1.

      PRILOG

         AKTIVNE TVARI NA KOJE SE ODNOSI OVA ODLUKA

                  Uobičajeni naziv, identifikacijski broj CIPAC

                  Podnositelj zahtjeva

                  Datum podnošenja zahtjeva

                  Država članica izvjestiteljica

                  Sedaksan
                  CIPAC-br.: 833

                  Syngenta Crop Protection AG

                  18. lipnja 2010.

                  FR

                     Bacillus firmus I-1582
                  CIPAC br.: nije primjenjivo

                  Bayer CropScience SAS

                  29. rujna 2010.

                  FR