               2.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 324/21

         P8_TA(2015)0087
   Zahtjevu za zaštitu povlastica i imuniteta Gabrielea Albertinija
   Odluka Europskog parlamenta od 25. ožujka 2015. o zahtjevu za zaštitu povlastica i imuniteta Gabrielea Albertinija (2014/2096(IMM))
   (2016/C 324/05)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir zahtjev Gabrielea Albertinija od 28. srpnja 2014., objavljen na plenarnoj sjednici 16. rujna 2014., za zaštitu povlastica i imuniteta u okviru kaznenog postupka koji se vodi pred sudom u Brescii (Italija) (ref. 7061/13 R.G.),

               —

               uzimajući u obzir zahtjev Gabrielea Albertinija od 30. srpnja 2014., predstavljen na plenarnoj sjednici 16. rujna 2014., za ponovno razmatranje zahtjeva za zaštitu imuniteta u vezi s građanskim postupkom koji se vodi pred sudom u Brescii (Italija) (ref. 17851/12 R.G.),

               —

               uzimajući u obzir zahtjev Gabrielea Albertinija, zaprimljen 17. srpnja 2013. i predstavljen na plenarnoj sjednici 9. rujna 2013., za ponovno razmatranje zahtjeva za zaštitu imuniteta u vezi sa spomenutim građanskim postupkom,

               —

               nakon saslušanja Gabrielea Albertinija u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

               —

               uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

               —

               uzimajući u obzir odluku od 21. svibnja 2013. o zahtjevu za zaštitu imuniteta i povlastica Gabrielea Abertinija (2),

               —

               uzimajući u obzir svoju odluku od 24. veljače 2014. o zahtjevu za ponovno razmatranje zahtjeva za zaštitu imuniteta Gabrielea Abertinija (3),

               —

               uzimajući u obzir članak 5. stavak 2. te članke 7. i 9. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0058/2015),

               A.

               budući da je bivši zastupnik u Europskom parlamentu Gabriele Albertini podnio zahtjev za zaštitu svog parlamentarnog imuniteta u vezi s kaznenim postupkom koji se vodi pred talijanskim sudom; budući da je također podnio zahtjev za ponovno razmatranje zahtjeva za zaštitu svog imuniteta u vezi s građanskim postupkom koji je u tijeku pred istim sudom;

               B.

               budući da se zahtjev za zaštitu odnosi na navodno klevetnička stajališta koja je g. Albertini iznio u pisanom pitanju koje 22. listopada 2012. podnio talijanskom ministru pravosuđa u cilju utvrđivanja je li Alfredo Robledo, tužitelj koji je pokrenuo istragu u predmetu koji je uključivao općinu grada Milana i s kojom se povezivao g. Albertini koji je 2005. obnašao dužnost gradonačelnika tog grada, svojim ponašanjem prekršio profesionalnu etiku te bi li stoga protiv njega trebalo pokrenuti disciplinski postupak;

               C.

               budući da se zahtjev za ponovno razmatranje odnosi na tužbu koju je g. Robledo pred sudom u Brescii pokrenuo protiv g. Albertinija zbog navodno klevetničkih izjava koje je g. Albertini dao u prvom intervjuu objavljenom 26. listopada 2011. u talijanskim novinama Il Sole 24 Ore te u drugom intervjuu objavljenom 19. veljače 2012. u talijanskim novinama Corriere della Sera;

               D.

               budući da se g. Albertini služio vrlo sličnim, ako ne i posve identičnim, izrazima u pisanom pitanju i intervjuima i budući da je sadržaj obaju postupaka jednak, što je g. Albertini također potvrdio napismeno i na svom saslušanju; budući da se u oba postupka mora shodno tome donijeti ista odluka o tome treba li ili ne zaštititi imunitet g. Albertinija;

               E.

               budući da se podnošenje pisanog pitanja i održavanje intervjua dogodilo u vrijeme kada je g. Albertini bio zastupnik u Europskom parlamentu;

               F.

               budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti;

               G.

               budući da se, u skladu s utvrđenom praksom Parlamenta, samom činjenicom da sudski postupci po svom karakteru pripadaju građanskom ili upravnom pravu ili sadrže određene karakteristike po kojima pripadaju građanskom ili upravnom pravu ne sprečava primjena imuniteta dodijeljena tim člankom;

               H.

               budući da je Parlament u svojoj odluci od 21. svibnja 2013. smatrao da su činjenice tog predmeta, što je vidljivo iz tužbe i usmenog objašnjenja koje je g. Albertini iznio pred Odborom za pravna pitanja, upućivale na to da date izjave nisu stajale u izravnoj i očitoj vezi s obavljanjem dužnosti g. Albertinija tijekom zastupničkog mandata u Europskom parlamentu; budući da je Parlament stoga odlučio da neće zaštititi imunitet g. Albertinija;

               I.

               budući da je g. Albertini u svom pismu koje je zaprimljeno 17. srpnja 2013. zatražio ponovno razmatranje odluke od 21. svibnja 2013. kojom se odbija zaštita njegovog imuniteta; budući da je Parlament u svojoj odluci od 24. veljače 2014. izrazio svoju suglasnost s preporukom Odbora za pravna pitanja da se zahtjev g. Albertinija ne odobri u svjetlu prethodne odluke Parlamenta od 21. svibnja 2013. o tome da ne zaštiti imunitet g. Albertinija;

               J.

               budući da je g. Albertini u svom pismu od 30. srpnja 2014. drugi put zatražio ponovno razmatranje odluke od 21. svibnja 2013.; budući da je, u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, g. Albertini u nekoliko prigoda u razdoblju između rujna 2014. i ožujka 2015. dostavio dodatnu dokumentaciju povezanu sa svojim predmetom;

               K.

               budući da je Sud Europske unije potvrdio da izjava koju je zastupnik dao izvan Europskog parlamenta može predstavljati mišljenje izneseno pri obnašanju njegovih dužnosti, kako se navodi u članku 8. navedenog Protokola, te smatra da nije bitno mjesto na kojem se izjava daje, nego priroda i sadržaj same izjave (4); no budući da izraženo mišljenje i parlamentarne dužnosti zastupnika moraju stajati u izravnoj i očitoj vezi (5);

               L.

               budući da se novom dodatnom dokumentacijom koju je g. Albertini dostavio nije uspjela rasvijetlili veza između izjava koje je dao i dužnosti koje je obavljao kao zastupnik u Europskom parlamentu; budući da se tom dokumentacijom prije pružaju elementi koji se u načelu odnose na najnovije faze dotičnog sudskog postupka, na činjenice koje su nastupile nakon intervjua i pisanog pitanja te na njihovo predstavljanje u tisku; budući da bi se tim elementima trebalo dokazati da date izjave nisu klevetničke prirode te da su i građanski i kazneni postupak pokrenuti iz osobne i političke netrpeljivosti prema g. Albertiniju;

               M.

               no budući da se u skladu s člankom 9. stavkom 7. Poslovnika odlukama o imunitetu ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva nadležni odbor stekne podrobna saznanja o činjenicama predmeta; budući da se navedena odredba, u skladu s utvrđenom praksom Parlamenta, također primjenjuje na građanske postupke;

               N.

               budući da se doktrina fumus persecutionis – odnosno dovoljno ozbiljne i točne sumnje da je predmet upućen sudu s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku – primjenjuje jedino na slučajeve imuniteta obuhvaćene člankom 9. navedenog Protokola, odnosno na sudske postupke koji se odnose na kaznena djela koja ne pripadaju onim kaznenim djelima počinjenima izraženim mišljenjima ili danim glasovima obuhvaćenima jedino člankom 8. tog Protokola (6); budući da se s obzirom na činjenicu da je g. Albertini bivši zastupnik u Europskom parlamentu članak 9. više ne primjenjuje na ovaj predmet;

               O.

               budući da je trenutačni predmet, u svakom slučaju, pokrenut zbog mišljenja koja je izrazio zastupnik i budući da je u tom kontekstu ključni kriterij za mogućnost korištenja imunitetom u skladu s člankom 8. navedenog Protokola dokaz izravne i očite veze između mišljenja o kojima je riječ i obavljanja parlamentarnih dužnosti;

               P.

               budući da u dotičnom predmetu nije pružen dokaz o takvoj vezi; budući da stoga i dalje važi prethodan zaključak, koji je Parlament dvaput podržao, da g. Albertini predmetne izjave nije dao u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu;

               1.

               potvrđuje svoje odluke od 21. svibnja 2013. i 24. veljače 2014. o tome da se imunitet i povlastice Gabrielea Albertinija ne zaštite i da se ne odobri njegov zahtjev za ponovno razmatranje u pogledu građanskog postupka koji je protiv njega pokrenut;

               2.

               odlučuje ne zaštititi povlastice i imunitete Gabrielea Albertinija u pogledu kaznenog postupka koji je protiv njega pokrenut;

               3.

               nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Italije i Gabrieleu Albertiniju.

      (1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

      (2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0195.

      (3)  Zapisnik od 24. veljače 2014., točka 7.

      (4)  Gore navedena presuda u predmetu Patriciello, stavak 30.

      (5)  Gore navedena presuda u predmetu Patriciello, stavak 35.

      (6)  Gore navedena presuda u predmetu Marra, stavak 45.


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/414 od 10. ožujka 2016. o ovlašćivanju Republike Austrije da potpiše i ratificira Hašku konvenciju od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima te Malte da pristupi toj Konvenciji u interesu Europske unije

text:
               22.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 75/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/414
   od 10. ožujka 2016.
   o ovlašćivanju Republike Austrije da potpiše i ratificira Hašku konvenciju od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima te Malte da pristupi toj Konvenciji u interesu Europske unije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Haškom konvencijom od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima („Konvencija”) pojednostavljeni su načini slanja sudskih i izvansudskih dokumenata među državama ugovornicama. Njome se na taj način olakšava pravosudna suradnja u prekograničnim građanskim i trgovačkim sporovima.

               (2)

               Mnoge zemlje, uključujući države članice osim Republike Austrije i Malte, stranke su Konvencije. Republika Austrija i Malta iskazale su interes da postanu stranke Konvencije. U interesu je Unije da sve države članice budu stranke Konvencije. Osim toga, u okviru vanjske politike Unije u području građanskog pravosuđa, Unija promiče pristupanje trećih država Konvenciji i njenu ratifikaciju od strane tih država.

               (3)

               Unija ima vanjsku nadležnost u pogledu Konvencije u mjeri u kojoj odredbe Konvencije utječu na pravila utvrđena u određenim odredbama zakonodavstva Unije ili u mjeri u kojoj se pristupanjem dodatnih država članica Konvenciji mijenja opseg određenih odredaba zakonodavstva Unije, kao što je članak 28. stavak 4. Uredbe (EU) 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

               (4)

               Konvencijom nije dopušteno sudjelovanje organizacijama za regionalnu gospodarsku integraciju kao što je Unija. Zbog toga Unija nema mogućnost pristupiti Konvenciji.

               (5)

               Vijeće bi stoga trebalo ovlastiti Republiku Austriju da potpiše i ratificira Konvenciju te Maltu da pristupi Konvenciji u interesu Unije. Države članice zadržavaju svoju nadležnost u onim područjima Konvencije koja ne utječu na pravila Unije ili ne mijenjaju njihov opseg u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               (6)

               Ujedinjena Kraljevina i Irska obvezane su Uredbom (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te stoga sudjeluju u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (7)

               U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te je ona ne obvezuje niti se na nju primjenjuje,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Vijeće ovlašćuje Republiku Austriju da potpiše i ratificira Hašku konvenciju od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima te Maltu da pristupi toj Konvenciji u interesu Europske unije.
   Tekst Konvencije priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   1.   Republika Austrija poduzima potrebne korake radi polaganja svoje isprave o ratifikaciji Konvencije kod Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Nizozemske u razumnom roku i najkasnije do 31. prosinca 2017.
   2.   Republika Austrija obavješćuje Vijeće i Komisiju o datumu polaganja svoje isprave o ratifikaciji.
   Članak 3.
   1.   Nakon što ova Odluka počne proizvoditi učinke Malta obavješćuje Ministarstvo vanjskih poslova Kraljevine Nizozemske o datumu na koji će se Konvencija početi primjenjivati na Maltu.
   2.   Malta jednako tako obavješćuje Vijeće i Komisiju o datumu iz stavka 1.
   Članak 4.
   Ova Odluka proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 5.
   Ova je Odluka upućena Malti i Republici Austriji.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. ožujka 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         K.H.D.M. DIJKHOFF

      (1)  Još nije objavljeno.

      (2)  Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.).

      (3)  Uredba (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”), i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1348/2000 (SL L 324, 10.12.2007., str. 79.).


title: 86/479/EEZ: Odluka Komisije od 18. rujna 1986. o osnivanju Savjetodavnog odbora za zaštitu okoliša u posebno ugroženim područjima (Mediteranski bazen)

text:
               01/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               20

         31986D0479

               L 282/23

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.09.1986.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 18. rujna 1986.
   o osnivanju Savjetodavnog odbora za zaštitu okoliša u posebno ugroženim područjima (Mediteranski bazen)
   (86/479/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   budući da akcijski program Europske zajednice o okolišu (1982. - 1986.) koji je usvojilo Vijeće 7. veljače 1983. (1) izričito navodi da se okoliš mora smatrati osnovicom koja određuje ograničenja za daljnji gospodarski i socijalni razvoj;
   budući da je Komisija 11. travnja 1984. usvojila komunikaciju kojom je definirana strategija i plan djelovanja za zaštitu okoliša na Sredozemlju (2), pozivajući na provedbu niza koordiniranih mjera pomoću kojih bi se stvorili uvjeti koji bi pridonijeli skladnom razvoju društveno-gospodarskih aktivnosti regije;
   budući da je Europski parlament usvojio rezoluciju o gore navedenoj komunikaciji kojom se odobrava prijedlog o osnivanju savjetodavnog odbora (3);
   budući da je Mediteranski bazen regija s posebnim fizičkim, društveno-gospodarskim i kulturnim značajkama čiji problemi i potencijal zahtijevaju posebnu pozornost u politici Zajednice;
   budući da se Komisija mora savjetovati sa stručnjacima iz država članica o zagađenju u područjima u kojima se okoliš nalazi u posebnoj opasnosti;
   budući da je neophodno i da Zajednica ima forum u kojem se stručnjaci mogu sastajati radi ujedinjavanja nacionalnih informacija i iskustva, čime bi se olakšala koordinacija poduzetih ili planiranih mjera na nacionalnoj i međunarodnoj razini te razini Zajednice,
   ODLUČILA JE:
   Članak 1.
   Ovim se pod okriljem Komisije osniva Savjetodavni odbor za zaštitu okoliša u posebno ugroženim područjima, u daljnjem tekstu „Odbor”.
   Članak 2.
   Odbor pomaže Komisiji u provođenju programa utvrđenog u komunikaciji o zaštiti okoliša u Mediteranskom bazenu te posebice:

               1.

               prikuplja informacije o trenutačnim i predvidivim ekološkim problemima i o mjerama koje su u tijeku ili se planiraju;

               2.

               prepoznaje i dostavlja mišljenja o studijama izvedivosti, opisnim analizama i probnim ili demonstracijskim projektima za koje se predlaže financijski doprinos Komisije iz proračunskih sredstava za direktne mjere Zajednice u regijama u kojima je okoliš posebno ugrožen;

               3.

               usmjerava svoj rad na proučavanje i proučavanje pitanja čije će rješavanje zahtijevati raspoređivanje znatnijih sredstava i u odnosu na koje se rezultati mogu očekivati samo u dužem roku;

               4.

               razvija srednjoročnu i dugoročnu strategiju i plan djelovanja za zaštitu okoliša u Mediteranskom bazenu pomoću gore navedenih sredstava.

         Članak 3.
   Odbor se sastoji od najviše 16 visokokvalificiranih specijalista koji su stručnjaci u područjima navedenima u članku 2.
   Članak 4.
   Komisija imenuje stručnjake prema prijedlozima država članica.
   Članak 5.
   Za svakog člana Odbora imenuje se zamjenik u skladu s postupkom navedenim u članku 4. Ne dovodeći u pitanje članak 9., zamjenik prisustvuje sastancima Odbora i sudjeluje u njegovom radu samo ako je član kojeg zamjenjuje spriječen prisustvovati sastanku.
   Članak 6.
   Mandat članova odbora je dvije godine. Nakon isteka razdoblja od dvije godine mandat članova se nastavlja dok ne budu zamijenjeni ili se ne produži njihov mandat. Mandat člana ili zamjenika završava prije isteka razdoblja od dvije godine ako osoba u pitanju umre ili podnese ostavku, ili ako vlada koja ga je predložila zatraži njegovo zamjenjivanje. Njegov nasljednik se imenuje do kraja mandata u skladu s postupkom navedenim u članku 4.
   Za izvršene zadaće nema naknade.
   Članak 7.
   Komisija objavljuje popis članova i zamjenika u Službenom listu Europskih zajednica.

   Članak 8.
   Odborom predsjeda predstavnik Komisije.
   Članak 9.
   Predsjednik može pozvati bilo koju osobu koja ima određeno iskustvo o točki dnevnog reda Odbora da sudjeluje u radu Odbora kao stručnjak.
   Stručnjaci sudjeluju samo u onim raspravama o pitanjima za koja su pozvani da prisustvuju.
   Članak 10.
   Ako se javi potreba, Komisija može kooptirati u Odbor jednu ili više osoba koje imaju određeno iskustvo o danom području o kojemu se raspravlja.
   Članak 11.
   Predstavnici dotičnih odjela Komisije sudjeluju u radu Odbora.
   Uslugu tajništva pruža Komisija.
   Članak 12.
   U skladu sa zahtjevima, Odbor donosi vlastiti poslovnik.
   Članak 13.
   Ne dovodeći u pitanje članak 214. Ugovora, članovi Odbora obvezuju se da neće otkrivati podatke koje saznaju tijekom rada Odbora u slučajevima kada ih Komisija obavijesti da se traženo mišljenje ili pitanje o kojemu se raspravlja odnosi na povjerljiv predmet. U takvim slučajevima na sastancima Odbora sudjeluju samo članovi odbora i predstavnici Komisijinih odjela.
   Članak 14.
   Ova odluka stupa na snagu 18. rujna 1986.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 1986.

            Za Komisiju

         Stanley CLINTON DAVIS

            Član Komisije

      (1)  SL C 46, 17.2.1983., str. 1.

      (2)  SL C 133, 21.5.1984., str. 12.

      (3)  SL C 141, 10.6.1985., str. 493.


title: Odluka Vijeća od 8. listopada 2015. o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7 Europske unije za financijsku godinu 2015.

text:
               13.10.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 338/2

         ODLUKA VIJEĆA
   od 8. listopada 2015.
   o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7 Europske unije za financijsku godinu 2015.
   (2015/C 338/02)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,
   budući da:

         ODLUČILO JE:
   Jedini članak
   Stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7 Europske unije za financijsku godinu 2015. doneseno je 8. listopada 2015.
   Cjeloviti tekst dostupan je za čitanje ili preuzimanje na internetskim stranicama Vijeća: http://www.consilium.europa.eu/.

      Sastavljeno u Luxembourgu 8. listopada 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. ASSELBORN

      (1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (2)  SL L 69, 13.3.2015., str. 1.


title: 2010/652/EU: Odluka Vijeća od 11. ožujka 2010. o potpisivanju i privremenoj primjeni Sporazuma o suradnji u području satelitske navigacije između Europske unije i njezinih država članica i Kraljevine Norveške

text:
               11/Sv. 112

               HR

               Službeni list Europske unije

               170

         32010D0652

               L 283/11

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 11. ožujka 2010.
   o potpisivanju i privremenoj primjeni Sporazuma o suradnji u području satelitske navigacije između Europske unije i njezinih država članica i Kraljevine Norveške
   (2010/652/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172. u vezi s člankom 218. stavkom 5. i člankom 218. stavkom 8. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Komisija je postigla Sporazum o suradnji u području satelitske navigacije s Kraljevinom Norveškom (dalje u tekstu „Sporazum”), koji je parafiran 17. srpnja 2009.

               (2)

               Sporazum također podliježe ratifikaciji država članica.

               (3)

               U skladu s člankom 12. stavkom 4. Sporazum bi do njegovog stupanja na snagu trebala privremeno primjenjivati Europska unija u pogledu elemenata koji spadaju u njezinu nadležnost i Kraljevina Norveška.

               (4)

               Sporazum bi trebalo potpisati u ime Europske unije i privremeno primjenjivati kako je navedeno u ovoj Odluci,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Potpisivanje Sporazuma o suradnji u području satelitske navigacije između Europske unije i njezinih država članica i Kraljevine Norveške odobrava se u ime Unije, podložno sklapanju navedenog Sporazuma.
   Tekst Sporazuma nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovlašten je odrediti osobu(-e) opunomoćenu za potpisivanje Sporazuma u ime Zajednice, podložno njegovom sklapanju.
   Članak 3.
   U skladu s člankom 12. stavkom 4. Sporazuma, u pogledu elemenata koji su u nadležnosti Unije, Sporazum se privremeno primjenjuje do njegovog stupanja na snagu. Komisija objavljuje obavijest u Službenom listu Europske unije o datumu privremene primjene Sporazuma.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. BLANCO


title: Odluka br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave (ISA)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 068

               HR

               Službeni list Europske unije

               185

         32009D0922

               L 260/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               16.09.2009.

      ODLUKA br. 922/2009/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 16. rujna 2009.
   o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave (ISA)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno prvi stavak članka 156. Ugovora,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
   djelujući u skladu s postupkom propisanim u članku 251. Ugovora (3),
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 154. Ugovora, da bi se postigli ciljevi iz članaka 14. i 158. Ugovora i omogućilo građanima Europske unije, gospodarskim subjektima i regionalnim i lokalnim zajednicama koristiti u punoj mjeri povlastice koje proizlaze iz uspostave područja bez unutarnjih granica, Zajednica treba doprinijeti uspostavljanju i razvoju transeuropskih mreža putem aktivnosti koje potiču međusobnu povezanost, interoperabilnost i pristup tim mrežama.

               (2)

               Vijeće je naglasilo u svojim zaključcima od 1. prosinca 2005. o priopćenju Komisije pod naslovom „i2010. – Europsko informacijsko društvo za rast i zapošljavanje” da je usvajanje preciznijih, učinkovitijih i cjelovitijih politika na području informatičkih tehnologija (ICT) na razini kako europskoj tako i nacionalnoj ključan element za postizanje ciljeva gospodarskog rasta i produktivnosti. Komisija je pozvana da potakne učinkovitu uporabu ICT-a u javnim službama putem razmjene iskustava i razradu zajedničkih pristupa u pogledu ključnih pitanja kao što su interoperabilnost i učinkovito korištenje otvorenih standarda.

               (3)

               U svojoj rezoluciji od 14. ožujka 2006. o Europskom informacijskom društvu za rast i zapošljavanje (4) Europski parlament je zahtijevao da se više pažnje posveti pitanjima interoperabilnosti i najboljim praksama u elektroničkim službama javnog sektora za građane i poduzeća s najvažnijim ciljem olakšavanja slobodnog i nesmetanog kretanja, nastanjivanja i zapošljavanja građana u državama članicama. Europski parlament je pozvao države članice na provedbu i2010 inicijativa i programa u reformi svojih javnih uprava kako bi omogućili bolje, učinkovitije i dostupnije usluge malim i srednjim poduzećima (SME) te svojim državljanima.

               (4)

               U ministarskoj deklaraciji iz Manchestera od 24. studenoga 2005., ministri odgovorni za ICT politike dogovorili su se, inter alia, da će raditi zajedno i u suradnji s Komisijom na učinkovitijoj raspodjeli postojećih alata, zajedničkih specifikacija, standarda i rješenja i da će poticati zajednički razvoj rješenja kad je to potrebno.

               (5)

               U ministarskoj deklaraciji iz Lisabona od 19. rujna 2007., ministri su pozvali Komisiju da između ostalog olakša suradnju između država članica i Komisije na definiranju, razvoju, provedbi i praćenju prekogranične i međusektorske interoperabilnosti i naveli da buduće zakonodavstvo Zajednice treba posebno predvidjeti i procijeniti utjecaj tog zakonodavstva na transformaciju ICT infrastrukture i usluga.

               (6)

               Zbog brzog razvoja ICT-a postoji rizik da države članice odaberu različita ili nekompatibilna rješenja i da se mogu pojaviti nove e-prepreke koje bi ometale ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i slobodu kretanja. To može imati negativne učinke na otvorenost i konkurentnost tržišta i na pružanje nekih usluga od općeg interesa za građane i poduzeća bilo da se radi o gospodarskim i negospodarskim uslugama. Države članice i Komisija trebaju pojačati svoje napore da se izbjegne fragmentacija tržišta, postigne interoperabilnost i potiču zajednički dogovorena ICT rješenja osiguravajući istodobno odgovarajuće upravljanje.

               (7)

               Građani i poduzeća tako bi koristili povlastice zajedničkih, višestruko upotrebljivih i interoperabilnih rješenja kao i interoperabilne administrativne back-office postupke jer bi takva rješenja i postupci poticali učinkovito i stvarno pružanje usluga građanima i poduzećima između granica i sektora.

               (8)

               Potrebna su stalna nastojanja da se omogući prekogranična i međusektorska interoperabilnost, razmjena iskustava, uvođenje i održavanje zajedničkih i generičkih pristupa, specifikacija, standarda i rješenja i da se omogući procjena posljedica zakonodavstva Zajednice na ICT s ciljem podupiranja učinkovite i stvarne prekogranične suradnje, inter alia, u provedbi tog zakonodavstva istodobno smanjujući administrativno opterećenje i troškove.

               (9)

               Za suočavanje s ovim izazovima, takva nastojanja podrazumijevaju usku suradnju, koordinaciju i dijalog između Komisije i država članica uz usku suradnju sa sektorima odgovornim za provedbu politika Europske unije i, kad je to primjereno, s drugim zainteresiranim strankama uvažavajući posebno prioritete i jezičnu različitost Europske unije i razvoj zajedničkih pristupa o ključnim pitanjima kao što su interoperabilnost i učinkovita uporaba otvorenih standarda.

               (10)

               Infrastrukturne usluge trebaju biti održavane i korištene na održivi način u skladu s Odlukom 2004/387/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o interoperabilnom pružanju paneuropskih elektroničkih usluga javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima (IDABC) (5), koja zahtijeva od Komisije definiranje mehanizama za osiguranje financijske i operativne održivosti infrastrukturnih usluga. Takve infrastrukturne usluge bile su usuglašene s državama članicama tijekom provedbe Odluke br. 1719/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 1999. o nizu smjernica, uključujući i određivanje projekata od zajedničkog interesa, za transeuropske mreže za elektroničku razmjenu podataka među administracijama (IDA) (6) i Odluke br. 1720/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 1999. o usvajanju niza djelovanja i mjera s ciljem osiguranja međudjelovanja i pristupa transeuropskim mrežama za elektroničku razmjenu podataka među upravama (IDA) (7) i tijekom provedbe IDABC-a i drugih relevantnih programa.

               (11)

               Program IDABC završava 31. prosinca 2009. i trebao bi ga naslijediti Program Zajednice za interoperabilna rješenja za europske javne uprave (program ISA) koji odgovara gore navedenim izazovima.

               (12)

               Program ISA trebao bi se temeljiti na iskustvu stečenom kroz programe IDA i IDABC. Primjereno je uzeti u obzir zaključke dobivene iz procjene programa IDABC koji ispituju relevantnost, učinkovitost, sposobnost, korisnost i koherentnost tog programa. Posebnu pažnju treba pridodati potrebama koje izraze korisnici. Pokazalo se da koordiniran pristup omogućava, zahvaljujući zajedničkim i generičkim rješenjima koja su uspostavljena i puštena u rad u suradnji s državama članicama, bolje postizanje kvalitetnijih rezultata i udovoljava administrativnim zahtjevima. Aktivnosti u okviru programa IDA i IDABC već su dale i nastavljaju davati i dalje važan doprinos na osiguravanju interoperabilnosti kao potpore elektroničkoj razmjeni informacija između europskih javnih uprava s pozitivnim učincima.

               (13)

               Kako bi se izbjegla fragmentacija i osigurao cjelovit pristup, pri određivanju prioriteta programa ISA primjereno je uzeti u obzir europsku strategiju interoperabilnosti i europski okvir interoperabilnosti.

               (14)

               Rješenja koja se uvode ili puštaju u rad u okviru programa ISA trebaju se temeljiti na potražnji i, koliko je to moguće, pripadati koherentnom ekosustavu usluga koje olakšavaju interakciju između europskih javnih uprava i osiguravaju prekograničnu i međusektorsku interoperabilnost.

               (15)

               Program ISA trebao bi osigurati dostupnost zajedničkih okvira, zajedničkih usluga i generičkih alata kao potporu prekograničnoj i međusektorskoj interakciji između europskih javnih uprava i podupirati sektore pri ocjenjivanju posljedica zakonodavstva Zajednice na ICT i u planiranju provedbe relevantnih rješenja.

               (16)

               Zajednički okviri trebali bi sadržavati, inter alia, zajedničke specifikacije, smjernice, metodologije i zajedničke strategije. Takvi okviri trebali bi ispunjavati zahtjeve postojećeg zakonodavstva Zajednice.

               (17)

               Dok osigurava rad i poboljšanje postojećih zajedničkih usluga uspostavljenih u okviru programa IDA i IDABC i drugih sličnih inicijativa, program ISA trebao bi podupirati uspostavu, industrijalizaciju, funkcioniranje i poboljšanje novih zajedničkih usluga kao odgovor na nove potrebe i zahtjeve.

               (18)

               Uzimajući u obzir ulogu lokalnih i regionalnih uprava u osiguravanju učinkovitog funkcioniranja i interoperabilnosti europskih javnih uprava, važno je da rješenja vode računa o potrebama lokalnih i regionalnih uprava.

               (19)

               Dok osigurava poboljšanje postojećih višekratno upotrebljivih generičkih alata uspostavljenih u okviru programa IDA i IDABC i drugih sličnih inicijativa, program ISA trebao bi podupirati uspostavljanje, dobavljanje i poboljšanje novih višekratno upotrebljivih generičkih alata kao odgovor na nove potrebe ili zahtjeve uključujući one koji su određeni procjenom utjecaja zakonodavstva Zajednice na ICT.

               (20)

               Pri uvođenju, poboljšanju ili stavljanju u rad zajedničkih rješenja, program ISA bi se trebao, kad je primjereno, temeljiti na razmjeni iskustava i rješenja ili biti njima popraćen ili na razmjeni i unaprjeđenju dobrih praksi. U tom kontekstu bi se trebala poticati sukladnost s Europskim okvirom interoperabilnosti i otvorenost standarda i specifikacija.

               (21)

               Rješenja koja su uspostavljena i stavljena u rad na temelju programa ISA trebaju se temeljiti na načelu tehničke neutralnosti i prilagodljivosti kako bi se građanima, poduzećima i upravama omogućio slobodan odabir tehnologije koju će upotrebljavati.

               (22)

               Načela sigurnosti, privatnosti i zaštite osobnih podataka trebaju se primjenjivati u svim aktivnostima u okviru programa ISA.

               (23)

               Iako je potrebno poticati sudjelovanje svih država članica u aktivnostima programa ISA, trebala bi postojati mogućnost da nekoliko država članica pokrene aktivnosti. Države članice koje ne sudjeluju u takvim aktivnostima treba poticati da se uključe u kasnijoj fazi.

               (24)

               Program ISA trebao bi doprinijeti provedbi bilo koje naknadne i2010 inicijative, a kako bi se izbjeglo moguće umnožavanje napora, treba uzeti u obzir druge programe Zajednice na području ICT, naročito Program podrške politici informacijskih i komunikacijskih tehnologija Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. do 2013.) kako je predviđeno u Odluci br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8).

               (25)

               Interakcija s privatnim sektorom i drugim subjektima već je pokazala svoju učinkovitost i dodanu vrijednost. Stoga je primjereno potražiti sinergije s tim zainteresiranim strankama da bi, kad je to primjereno, dali prioritet rješenjima koja su dostupna na tržištu i koja tržište podržava. U tom smislu potrebno je zadržati postojeću praksu organiziranja konferencija, radionica i drugih sastanaka za suradnju s tim zainteresiranim strankama. Također je potrebno i dalje poticati kontinuiranu uporabu elektroničkih platformi. Sva druga odgovarajuća sredstva za održavanje kontakta s tim zainteresiranim strankama također se trebaju koristiti.

               (26)

               Program ISA treba se provoditi u skladu s pravilima Zajednice o javnoj nabavi.

               (27)

               Mjere potrebne za provedbu ove Odluke trebaju se donijeti u skladu s Odlukom 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (9).

               (28)

               Program ISA potrebno je redovito pratiti i ocjenjivati kako bi se omogućile prilagodbe.

               (29)

               Potrebno je ohrabrivati međunarodnu suradnju i u tom pogledu program ISA trebao bi biti otvoren također za sudjelovanje država Europskoga gospodarskog prostora i država kandidatkinja. Suradnja s drugim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama ili tijelima također se treba poticati, naročito u okviru Euro-mediteranskog partnerstva i Istočnog partnerstva, zatim sa susjednim državama, posebno državama zapadnog Balkana i državama crnomorske regije.

               (30)

               Potrebno je dublje proučiti mogućnost korištenja pretpristupnih fondova za olakšavanje suradnje država kandidatkinja u programu ISA, kao i mogućnost da strukturni fondovi i korisnici sufinanciraju uporabu zajedničkih okvira i generičkih alata koje je program ISA uspostavio ili poboljšao.

               (31)

               Kako bi se osiguralo dobro upravljanje financijskim sredstvima Zajednice i izbjeglo nepotrebno povećanje količine opreme, ponavljanje istraživanja i različitih pristupa, trebalo bi biti moguće koristiti rješenja koja su uspostavljena i puštena u rad programom ISA za inicijative koje nisu inicijative Zajednice, pod uvjetom da to ne znači troškove za opći proračun Europske unije i ako nije ugrožen glavni cilj Zajednice u vezi s rješenjem.

               (32)

               Ova Odluka određuje financijski okvir za višegodišnji program koji predstavlja glavnu referentnu točku u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (10) za proračunsko tijelo tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Taj okvir trebao bi također uključivati izdatke vezane uz pripremne mjere, mjere praćenja, kontrole, revizije i procjene, koje su neposredno potrebne za vođenje programa i postizanje njegovih ciljeva, a posebno troškove studija, sastanaka stručnjaka, mjere za informiranje i objavljivanje, troškove povezane s ICT sustavima i mrežama za razmjenu i obradu informacija, zajedno sa svim drugim troškovima tehničke i administrativne podrške koje Komisija može imati za vođenje programa.

               (33)

               S obzirom da cilj ove Odluke, koji je olakšavanje učinkovite i stvarne elektroničke prekogranične i međusektorske suradnje između europskih javnih uprava koja omogućava isporuku elektroničkih javnih usluga podupirući provedbu politika i aktivnosti Zajednice, države članice ne mogu postići u dovoljnoj mjeri, ali ga se može zbog opsega i učinaka predloženih aktivnosti bolje ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je određeno u navedenom članku, ova Odluka se ograničava na ono što je potrebno za postizanje tog cilja,

         ODLUČILI SU:
   Članak 1.
   Predmet i cilj
   1.   Ova Odluka uspostavlja na razdoblje od 2010. do 2015. program o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave, uključujući lokalne i regionalne uprave i institucije i tijela Zajednice, pružajući zajednička i generička rješenja koja olakšavaju interoperabilnost (program ISA).
   2.   Cilj programa ISA je podupirati suradnju između europskih javnih uprava olakšavanjem učinkovite i stvarne elektroničke prekogranične i međusektorske interakcije između takvih uprava, uključujući tijela koja umjesto njih obavljaju javne poslove omogućujući isporuku elektroničkih javnih usluga koja podržava provedbu politika i aktivnosti Zajednice.
   Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „interoperabilnost” znači sposobnost suradnje nejednakih i različitih organizacija na obostrano korisnim i dogovorenim zajedničkim ciljevima, uključujući razmjenu informacija i znanja između organizacija, putem poslovnih procesa koje podržavaju s razmjenom podataka između njihovih dotičnih ICT sustava;

               (b)

               „rješenja” znači zajednički okviri, zajedničke usluge i generički alati;

               (c)

               „zajednički okviri” znači strategije, specifikacije, metodologije, smjernice i slični pristupi i dokumenti;

               (d)

               „zajedničke usluge” znači operativne aplikacije i infrastruktura generičke prirode koje ispunjavaju opće zahtjeve korisnika na području različitih politika;

               (e)

               „generički alati” znači referentne platforme, zajedničke i suradničke platforme, zajedničke komponente i slični sastavni blokovi koji ispunjavaju opće zahtjeve korisnika na području različitih politika;

               (f)

               „aktivnosti” znači studije, projekti i prateće mjere;

               (g)

               „prateće mjere” znači strateške mjere i mjere podizanja svijesti, mjere potpore upravljanju programa ISA i mjere u vezi s razmjenom iskustava i poticanjem dobrih praksi.

         Članak 3.
   Aktivnosti
   Program ISA podržava i potiče:

               (a)

               uspostavu i poboljšanje zajedničkih okvira kao potporu prekogranične i međusektorske interoperabilnosti;

               (b)

               procjenu utjecaja predloženog ili donesenog zakonodavstva Zajednice na ICT te planiranje uvođenja ICT sustava kao potpore provedbi takvog zakonodavstva;

               (c)

               funkcioniranje i poboljšanje postojećih zajedničkih usluga i uspostavljanje, industrijalizaciju, funkcioniranje i poboljšanje novih zajedničkih usluga uključujući interoperabilnost infrastrukture službenog ključa (PKI);

               (d)

               poboljšanje postojećih generičkih alata za višekratnu uporabu i uspostavljanje, dobavu i poboljšanje novih generičkih alata za višekratnu uporabu.

         Članak 4.
   Opća načela
   Aktivnosti koje su pokrenute ili nastavljene programom ISA temelje se na sljedećim načelima:

               (a)

               tehnološka neutralnost i prilagodljivost;

               (b)

               otvorenost;

               (c)

               ponovna uporaba;

               (d)

               privatnost i zaštita osobnih podataka; i

               (e)

               sigurnost.

         Članak 5.
   Aktivnosti
   1.   Zajednica, u suradnji s državama članicama, provodi aktivnosti specificirane u tekućem radnom programu iz članka 9., u skladu s provedbenim pravilima iz članka 8. Takve aktivnosti provodi Komisija.
   2.   Studija ima jednu fazu i završava se konačnim izvješćem.
   3.   Kad je primjereno, projekt ima tri faze:

               (a)

               preliminarnu fazu koja vodi do izrade projektne povelje;

               (b)

               fazu izvedbe koja završava izvješćem o izvedbi; i

               (c)

               operativnu fazu koja počne kad je rješenje dostupno za uporabu.

         Relevantne projektne faze definiraju se kad se aktivnost uključi u tekući radni program.
   4.   Provedba programa ISA podupire se pratećim mjerama.
   Članak 6.
   Projektna povelja i izvješće o provedbi
   1.   Projektna povelja sadrži opis:

               (a)

               opsega, ciljeva i problema ili mogućnosti uključujući očekivane korisnike i koristi rješenja te kvantitativne i kvalitativne pokazatelje za mjerenje tih koristi;

               (b)

               pristupa, uključujući organizacijske aspekte projekta, kao što su faze, rezultati i ključne točke te mjere za poticanje višejezične komunikacije;

               (c)

               zainteresiranih stranaka i korisnika i povezanu strukturu upravljanja;

               (d)

               pojedinosti o rješenju, uključujući njegovu koherentnost i ovisnost u odnosu na druga rješenja, raspodjelu očekivanih troškova, vremenski raspored i zahtjeve i procjenu ukupnih troškova vlasništva uključujući, ako ih ima, godišnje operativne troškove;

               (e)

               osobine rješenja; i

               (f)

               ograničenja, uključujući zahtjeve u pogledu sigurnosti i zaštite podataka.

         2.   Izvješće o izvedbi sadrži opis:

               (a)

               opsega, ciljeva i problema ili mogućnosti mjerenih na temelju projektne povelje;

               (b)

               učinkovitosti projekta, uključujući procjenu postignuća, nastalih troškova, vremenskog rasporeda i zahtjeva u odnosu na projektnu povelju, analizu očekivanog prihoda investicije i ukupne troškove vlasništva, zajedno s godišnjim operativnim troškovima;

               (c)

               organizacijskih aspekata, uključujući primjerenost korištene strukture upravljanja i, kad je to primjereno, preporuka za strukturu upravljanja nakon izvedbe;

               (d)

               kad je primjereno, opis predloženog plana za razvoj rješenja do operativne faze i pokazatelja razine usluge; i

               (e)

               krajnjeg korisnika i materijala za tehničku podršku koji je na raspolaganju.

         Članak 7.
   Rješenja
   1.   Zajednički okviri se uspostavljaju i održavaju putem studija.
   Studije se koriste također kao sredstvo za podršku procjene posljedica predloženog ili donesenog zakonodavstva Zajednice na ICT, te planiranje uvođenja rješenja kao potpore provođenja takvog zakonodavstva.
   2.   Studije se objavljuje i prosljeđuje nadležnim odborima Europskog parlamenta kao temelj za sve buduće zakonodavne izmjene potrebne za osiguranje interoperabilnosti ICT sustava koje koriste europske javne uprave.
   3.   Generički alati se uspostavljaju i održavaju putem projekata. Projekti su također sredstvo za uvođenje, industrijalizaciju, funkcioniranje i održavanje zajedničkih usluga.
   Članak 8.
   Provedbena pravila
   1.   U provedbi programa ISA potrebno je poštovati europsku strategiju interoperabilnosti i europski okvir za interoperabilnost.
   2.   Potiče se suradnja što je moguće većeg broja država članica u studijama i projektima. Studija ili projekt na svim su stupnjevima otvoreni za pristup, a države članice koje nisu uključene u studiju ili projekt potiču se da se uključe u kasnijoj fazi.
   3.   Kako bi se osigurala interoperabilnost između nacionalnih sustava i sustava Zajednice, određuju se zajednički okviri, zajedničke usluge i generički alati u vezi s postojećim europskim standardima ili javno dostupnim ili otvorenim specifikacijama za razmjenu informacija i integraciju usluga.
   4.   Uspostavljanje ili poboljšanje rješenja se, kad je primjereno, temelji ili je popraćeno razmjenom iskustava i razmjenom i promicanjem dobrih praksi.
   5.   Kako bi se izbjeglo umnožavanje i ubrzalo uspostavljanje rješenja, uzimaju se u obzir rezultati, kad je primjereno, postignuti kroz druge odgovarajuće inicijative Zajednice i država članica.
   Da bi se povećale sinergije i osigurala dodatna i zajednička nastojanja, aktivnosti se, kad je primjereno, koordiniraju s drugim relevantnim inicijativama Zajednice.
   6.   Komisija provodi i nadzire pokretanje aktivnosti, definiranje faza takvih aktivnosti i pripremu projektnih povelja i izvješća o provedbi kao dio provedbe tekućeg radnog programa uspostavljenog u skladu s člankom 9.
   Članak 9.
   Tekući radni program
   1.   Komisija izrađuje tekući radni program za provedbu aktivnosti za razdoblje primjene ove Odluke.
   2.   Komisija odobrava tekući radni program i barem jednom godišnje svaku njegovu izmjenu.
   3.   Bez utjecaja na članak 10. stavak 4., postupak upravljanja iz članka 12. stavka 2. upotrebljava se za odobrenje tekućeg radnog programa od strane Komisije i svih njegovih izmjena.
   4.   Za svaku aktivnost tekući radni program uključuje, kad je primjereno:

               (a)

               opis opsega, ciljeva, problema ili mogućnosti, uključujući očekivane korisnike i koristi kao i opis organizacijskog i tehničkog pristupa;

               (b)

               raspodjelu predviđenih troškova i, kad je primjereno, ključne točke koje je potrebno postići.

         5.   Projekt je moguće uključiti u tekući radni program u bilo kojoj njegovoj fazi.
   Članak 10.
   Proračunske odredbe
   1.   Sredstva se otpuštaju na temelju postizanja sljedećih specifičnih ključnih ciljeva:

               (a)

               za pokretanje studije, prateće mjere ili početne faze projekta ključni cilj je uključivanje aktivnosti u tekući radni program;

               (b)

               za početak izvedbene faze projekta, projektna povelja;

               (c)

               za pokretanje sljedeće operativne faze projekta, izvješće o izvedbi.

         2.   Eventualni ključni ciljevi koji se trebaju postići tijekom faze izvedbe i operativne faze, definiraju se u tekućem radnom programu.
   3.   Ako je projekt uključen u tekući radni program tijekom faze izvedbe ili operativne faze, sredstva se otpuštaju nakon uključenja tog projekta u tekući radni program.
   4.   Izmjene tekućeg radnog programa koje se odnose na dodijeljena proračunska sredstva koja prelaze 400 000 eura po aktivnosti usvajaju se u skladu s postupkom upravljanja iz članka 12. stavka 2.
   5.   Program ISA provodi se u skladu s pravilima Zajednice o javnoj nabavi.
   Članak 11.
   Financijski doprinos Zajednice
   1.   Uspostavljanje i poboljšanje zajedničkih okvira i generičkih alata financiraju se u potpunosti iz programa ISA. Korištenje takvih okvira i alata financiraju korisnici.
   2.   Uspostavljanje, industrijalizacija i poboljšanje zajedničkih usluga u potpunosti se financiraju iz programa ISA. Funkcioniranje takvih usluga u potpunosti se financira iz programa ISA u onoj mjeri u kojoj njihova uporaba koristi interesima Zajednice. U drugim slučajevima korištenje takvih usluga, uključujući njihovo funkcioniranje na decentraliziranoj podlozi, financiraju korisnici.
   3.   Prateće mjere u potpunosti se financiraju iz programa ISA.
   Članak 12.
   Odbor
   1.   Komisiji pomaže Odbor za interoperabilna rješenja za europske javne uprave (Odbor ISA).
   2.   Prilikom upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući o obzir odredbe njezinog članka 8.
   3.   Razdoblje iz članka 4. stavka 3. Odluke 1999/468/EZ je tri mjeseca.
   Članak 13.
   Praćenje i procjena
   1.   Komisija redovito prati provođenje programa ISA. Istražuju se sinergije s komplementarnim programima Zajednice.
   Komisija izvješćuje svake godine odbor ISA o provedbi programa ISA.
   2.   Rješenja se preispituju svake dvije godine.
   3.   Program ISA podliježe privremenoj i konačnoj procjeni, čiji rezultati se šalju Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2012. odnosno 31. prosinca 2015. U tom kontekstu nadležni odbor Europskog parlamenta može pozvati Komisiju da predstavi rezultate procjene i odgovori na pitanja njegovih članova.
   Procjenom se proučavaju pitanja kao što su relevantnost, učinkovitost, sposobnost, upotrebljivost, održivost i koherentnost aktivnosti programa ISA i procjenjuje uspješnost u odnosu na cilj programa ISA i tekućeg radnog programa. Konačnom se procjenom pored toga proučava u kolikom je opsegu program ISA postigao svoj cilj.
   Procjenom se također proučavaju koristi od aktivnosti za Zajednicu za poboljšanje zajedničkih politika, identificiraju sektori u kojima su moguća poboljšanja i provjeravaju sinergije s drugim inicijativama Zajednice na području prekogranične i međusektorske interoperabilnosti.
   Članak 14.
   Suradnja sa zainteresiranim strankama
   Komisija saziva zainteresirane stranke za potrebe međusobne razmjene mišljenja o pitanjima kojima se bavi program ISA. U tom smislu, Komisija organizira konferencije, radionice i druge sastanke. Komisija također koristi interaktivne elektroničke platforme i druga sredstva za suradnju koja smatra primjerenima.
   Članak 15.
   Međunarodna suradnja
   1.   Program ISA otvoren je za sudjelovanje državama Europskoga gospodarskog prostora i državama kandidatkinjama na temelju njihovih relevantnih sporazuma sa Zajednicom.
   2.   Suradnja s drugim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama ili tijelima potiče se naročito u okviru Euro-mediteranskog partnerstva i Istočnog partnerstva, zatim sa susjednim državama, posebno državama zapadnog Balkana i državama crnomorske regije. Troškove u vezi s tim program ISA ne pokriva.
   3.   Program ISA potiče, kad je to primjereno, ponovnu uporabu svojih rješenja u trećim zemljama.
   Članak 16.
   Inicijative koje nisu inicijative Zajednice
   Bez utjecaja u druge politike Zajednice, rješenja koja su uvedena ili puštena u rad programom ISA mogu se koristiti u inicijativama koje nisu inicijative Zajednice, pod uvjetom da to ne znači dodatne troškove za opći proračun Europske unije i ako nije ugrožen glavni cilj Zajednice u vezi s rješenjem.
   Članak 17.
   Financijske odredbe
   1.   Financijska sredstva za provedbu aktivnosti Zajednice u okviru ove Uredbe za razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2015. su 164 100 000 eura, od kojih je 103 500 000 eura za razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2013.
   Za razdoblje nakon 31. prosinca 2013. za iznos se smatra da je potvrđen ako je za tu fazu sukladan s financijskim okvirom na snazi za razdoblje koje počinje 2014.
   2.   Godišnja proračunska sredstva odobrava proračunsko tijelo u granicama financijskog okvira.
   Članak 18.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Ona se primjenjuje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2015.

      Sastavljeno u Strasbourgu 16. rujna 2009.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BUZEK

            Za Vijeće

            Predsjednik

         C. MALSTRÖM

      (1)  Mišljenje od 25. veljače 2009. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL C 200, 25.8.2009., str. 58.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 22. travnja 2009. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 27. srpnja 2009.

      (4)  SL C 291 E, 30.11.2006., str. 133.

      (5)  SL L 144, 30.4.2004., str. 62. (Odluka u SL L 181, 18.5.2004., str. 25.):

      (6)  SL L 203, 3.8.1999., str. 1.

      (7)  SL L 203, 3.8.1999., str. 9.

      (8)  SL L 310, 9.11.2006., str. 15.

      (9)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

      (10)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.


                  23.12.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 482/169

            P7_TA(2014)0035
      Izmjena Poslovnika Europskog parlamenta o ukidanju i zaštiti parlamentarnog imuniteta
      Odluka Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o izmjeni Poslovnika Europskog parlamenta o ukidanju i zaštiti imuniteta parlamentarnog zastupnika (2013/2031(REG))
      (2016/C 482/28)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir pismo predsjednika Odbora za pravna pitanja od 9. studenog 2012.,

                  —

                  uzimajući u obzir članke 211. i 212. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0012/2014),

                  1.

                  odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedenu izmjenu;

                  2.

                  podsjeća da ta izmjena stupa na snagu prvoga dana sljedeće sjednice;

                  3.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

         Amandman 1

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 5. – stavak 1.a (novi)

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        1a.

                        Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika.

         Amandman 2

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 6. – stavak 1.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                  1.   Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament
                        prvenstveno nastoji očuvati
                      svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurati nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.

                  1.   Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament
                        djeluje tako da očuva
                      svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i
                        osigura
                      nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.
                        Svi zahtjevi za ukidanje imuniteta ocjenjuju se u skladu s člancima 7., 8. i 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima i s načelima na koja se upućuje u ovom članku.

         Amandman 3

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 6. – stavak 2.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        2.

                        Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

                        Briše se.

         Amandman 4

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 6. – stavak 3.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        3.

                        Svaki zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

                        Briše se.

         Amandman 5

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 6. – stavak 4.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        4.

                        U slučajevima kad je zastupnik uhićen ili mu je ograničena sloboda kretanja, čime je počinjena očita povreda njegovih povlastica i imuniteta, predsjednik Parlamenta može nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem nadležnog odbora hitno pokrenuti inicijativu da se potvrde povlastice i imuniteti zastupnika. O toj inicijativi predsjednik obavještava odbor i Parlament.

                        Briše se.

         Amandman 6

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 6. – stavak 4.a (novi)

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        4a.

                        Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom:

                              —

                                    da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje njihovih parlamentarnih dužnosti; ili

                              —

                                    da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti.

         Amandman 7

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 6.a (novi)

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        Članak 6.a

                        Zaštita povlastica i imuniteta

                        1.

                        U slučajevima kad postoje navodi o povredi povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 7. stavkom - 1.podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo do povrede tih povlastica i imuniteta.

                        2.

                        Posebice, takav zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta može se podnijeti ako se smatra da okolnosti predstavljaju administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili da pak potpadaju pod okvir članka 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima.

                        3.

                        Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika nije dopušten ako je u vezi s istim postupkom već primljen zahtjev za ukidanje ili zaštitu imuniteta tog zastupnika, bez obzira na to je li tada donesena odluka ili nije.

                        4.

                        Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika ne razmatra se ako je u vezi s istim postupkom već primljen zahtjev za ukidanje imuniteta tog zastupnika.

                        5.

                        U slučajevima u kojima je donesena odluka da se ne zaštite povlastice i imunitet zastupnika, zastupnik može uz podnošenje novih dokaza podnijeti zahtjev za preispitivanje odluke. Zahtjev za ponovno razmatranje nije dopušten ako je postupak pokrenut protiv odluke na osnovi članka 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili ako predsjednik smatra da podneseni novi dokazi nisu dovoljno utemeljeni da opravdaju ponovno razmatranje.

         Amandman 8

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 6.b (novi)

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        Članak 6.b

                        Hitno djelovanje predsjednika u svrhu potvrde imuniteta

                        1.

                        U slučajevima kad je zastupnik uhićen ili mu je ograničena sloboda kretanja, čime je počinjena očita povreda njegovih povlastica i imuniteta, predsjednik Parlamenta može nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem nadležnog odbora hitno pokrenuti inicijativu da se potvrde povlastice i imuniteti zastupnika o kojemu je riječ. O toj inicijativi predsjednik obavještava odbor i Parlament.

                        2.

                        Ako se predsjednik koristi ovlastima koje su mu dodijeljene stavkom 1., odbor predsjednikovu inicijativu prima na znanje na svojoj sljedećoj sjednici. Ako odbor to smatra potrebnim, može pripremiti izvješće i podnijeti ga Parlamentu.

         Amandman 9

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak - 1. (novi)

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        -1.

                        Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

         Amandman 10

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak 1.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                  1.
                        Nadležni
                      odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu
                        imuniteta i
                      povlastica bez odlaganja
                        i po redoslijedu po kojem su predani
                     .

                  1.   Odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu povlastica
                        i imuniteta
                      bez odlaganja
                        , ali uzimajući u obzir njihovu relativnu složenost
                     .

         Amandman 11

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak 3.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                  3.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.
                        Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan te može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik.

                  3.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.

         Amandman 12

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak 3.a (novi)

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        3a.

                        Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan te može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik.

                        Zastupnik neće biti prisutan na raspravi o zahtjevu za ukidanje ili zaštitu svog imuniteta, osim na vlastitom saslušanju.

                        Predsjednik odbora poziva zastupnika na saslušanje i pritom navodi datum i vrijeme. Zastupnik se može odreći prava da bude saslušan.

                        Ako se zastupnik ne odazove saslušanju na koje je pozvan, smatrat će se da se odrekao prava da bude saslušan, osim ako se nije ispričao zbog nemogućnosti saslušanja u predloženo vrijeme i pritom za to naveo razloge. Predsjednik odbora donosi odluku o tome može li se isprika prihvatiti u svjetlu danih razloga, a na tu odluku nije moguća žalba.

                        Ako predsjednik odbora odobri ispriku, poziva zastupnika na saslušanje u nekom drugom terminu. Ako zastupnik ne postupi u skladu s drugim pozivom na saslušanje, postupak se nastavlja bez saslušanja zastupnika. Nije dopušteno podnošenje novih isprika ili novih zahtjeva za saslušanje.

         Amandman 13

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak 5.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        5.

                        Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom:

                        Briše se.

                              —

                                    da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje parlamentarnih dužnosti;

                              —

                                    da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti.

         Amandman 14

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak 6.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        6.

                        U slučajevima koji se tiču zaštite imuniteta ili povlastica odbor utvrđuje predstavljaju li postojeće okolnosti administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili pak potpadaju pod okvir članka 9. Protokola o povlasticama i imunitetima koji nisu predmet nacionalnog prava. Odbor podnosi prijedlog kojim se od nadležnog tijela traži da donese potrebne zaključke.

                        Briše se.

         Amandman 15

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak 10.

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        10.

                        Ako predsjednik upotrebljava ovlasti koje su mu dodijeljene prema članku 6. stavku 4., nadležni odbor predsjednikovu inicijativu prima na znanje na svojoj sljedećoj sjednici. Ako odbor to smatra potrebnim, može pripremiti izvješće i podnijeti ga Parlamentu.

                        Briše se.

         Amandman 16

         Poslovnik Europskog parlamenta

         Članak 7. – stavak 12.a (novi)

                     Tekst na snazi

                     Izmjena

                        12a.

                        Odbor utvrđuje načela za primjenu ovog članka.


title: 2013/514/EU: Odluka Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili iz Italije)

text:
               22.10.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 280/24

         ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 9. listopada 2013.
   o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili iz Italije)
   (2013/514/EU)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1), a posebno njegovu točku 28.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (2), a posebno njezin članak 12. stavak 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) osnovan je radi pružanja dodatne potpore radnicima koji su otpušteni zbog posljedica velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine zbog globalizacije te radi pružanja pomoći prilikom njihove reintegracije na tržište rada.

               (2)

               Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. dopušta mobilizaciju EGF-a u okviru godišnje gornje granice od 500 milijuna EUR.

               (3)

               Italija je 5. studenoga 2012. predala zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otkazima u poduzeću De Tomaso Automobili S.p.A. te ga je do 5. ožujka 2013. nadopunila dodatnim informacijama. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskih doprinosa određenih člankom 10. Uredbe (EZ) br. 1927/2006. Komisija stoga predlaže oslobađanje iznosa od 2 594 672 EUR.

               (4)

               EGF se stoga treba mobilizirati radi pružanja financijskog doprinosa u vezi sa zahtjevom koji je uložila Italija,

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013. se iz Fonda solidarnosti Europske unije osiguravaju sredstva za preuzete obveze i plaćanja u iznosu od 2 594 672 EUR.
   Članak 2.
   Ova se odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Strasbourgu 9. listopada 2013.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         M. SCHULZ

            Za Vijeće

            Predsjednik

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

      (2)  SL L 406, 30.12.2006., str.1.


title: Odluka Komisije od 12. siječnja 2011. o izmjeni Odluke 2007/134/EZ o osnivanju Europskog istraživačkog vijeća

text:
               13/Sv. 59

               HR

               Službeni list Europske unije

               185

         32011D0012

               L 009/5

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 12. siječnja 2011.
   o izmjeni Odluke 2007/134/EZ o osnivanju Europskog istraživačkog vijeća
   (2011/12/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Odluku br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja, tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. - 2013.)  (1), a posebno njezine članke 2. i 3.,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ideje” kojim se primjenjuje Sedmi okvirni program Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja, tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.– 2013.)  (2), a posebno njezin članak 4. stavak 2. i članak 3.,
   budući da:

               (1)

               Europsko istraživačko vijeće je osnovano Odlukom Komisije 2007/134/EZ  (3).

               (2)

               Prema posebnom programu „Ideje” provedeno je nezavisno ispitivanje struktura i mehanizama Europskog istraživačkog vijeća prema kriterijima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti i transparentnosti uz punu uključenost Znanstvenog vijeća. Odbor za pregled predložio je niz prilagodbi kako bi se osiguralo učinkovitije Europsko istraživačko vijeće i koherentno predstavljanje njegovih aktivnosti dionicima.

               (3)

               Na temelju ispitivanja i težnje da se Europsko istraživačko vijeće učini potpuno održivim, komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu: „Europsko istraživačko vijeće - ususret izazovu svjetske izvrsnosti”  (4) navodi ciljeve druge faze razvoja Europskog istraživačkog vijeća. Ono uključuje niz posebnih mjera za poboljšanje aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća kako bi se osigurala djelotvorna i učinkovita provedba posebnog programa „Ideje”.

               (4)

               U skladu s tom komunikacijom nužno je osigurati jedinstvenu, jasnu i transparentnu viziju te cjelovitu povezanost strategije Europskog istraživačkog vijeća i operativne provedbe koja odražava aktivnosti Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća (ERCEA), osnovane Odlukom Komisije 2008/37/EZ  (5) i Znanstvenog vijeća, te razvijati i provoditi koherentnu i integriranu komunikacijsku strategiju.

               (5)

               Kako bi se priznala osobna posvećenost članova Znanstvenog vijeća, a posebno predsjedavajućeg i potpredsjednika, prikladno je uvesti honorar za njihovu nazočnost na plenarnim sastancima. Honorar treba odražavati njihove odgovornosti te biti u skladu sa sličnim odredbama u sličnim subjektima i državama članicama. Također je prikladno predvidjeti financiranje stalnog Odbora za izbor kako bi se utvrdili budući članovi Znanstvenog vijeća.

               (6)

               Nužno je nastaviti s rješenjima za lokalnu potporu predsjedavajućem i potpredsjednicima u Znanstvenom vijeću korištenjem bespovratnih sredstava iz programa za financiranje „Akcija koordinacije i potpore” Sedmog okvirnog programa.

               (7)

               Mandat osnivačkih članova Znanstvenog vijeća istječe 1. veljače 2011. i postoji potreba za postupnim obnavljanjem Znanstvenog vijeća kako je predviđeno člankom 4. stavkom 6. Odluke 2007/134/EZ. Izbor novih članova proveden je putem nezavisnog Odbora za izbor u skladu s odredbama članka 4. stavka 4. Odluke 2007/134/EZ, uključujući izvješće Parlamentu i Vijeću. Ovaj Odbor je utvrdio preporuke za postupno obnavljanje Znanstvenog vijeća i te su preporuke prihvaćene.

               (8)

               Odluku 2007/134/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         ODLUČILA JE:
   Članak 1.
   Odluka 2007/134/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 1.

               Osnivanje
               Ovime se osniva Europsko istraživačko vijeće na razdoblje od 2. veljače 2007. do 31. prosinca 2013. radi provedbe posebnog programa ‚Ideje’. Sastoji se od Znanstvenog vijeća i Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća kako je utvrđeno Odlukom Komisije 2008/37/EZ. (6)

                  (6)  SL L 9, 12.1.2008., str. 15.”."

               2.

               U članak 3. dodaje se sljedeći stavak 3.:
               „3.   Znanstveno vijeće surađuje s Izvršnom agencijom Europskog istraživačkog vijeća kako bi osiguralo koherentnu i učinkovitu provedbu posebnog programa ‚Ideje’ i usko ujednačavanje znanstvenih i administrativnih aspekata aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća. Ta suradnja uključuje koherentno obavješćivanje o radu Europskog istraživačkog vijeća i osnivanje zajedničke internetske stranice koja obuhvaća različite aspekte aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća.”

               3.

               Članak 4. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
                           „4.   Komisija imenuje buduće članove na temelju faktora i kriterija iz Priloga I. te u skladu s nezavisnim i transparentnim postupkom njihovog izbora usuglašenim sa Znanstvenim vijećem, uključujući savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Imenovanje budućih članova objavljuje se u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001. U tu se svrhu može osnovati stalni odbor za imenovanje na visokoj razini kao stručna skupina kojoj se plaćaju honorari u skladu s operativnim proračunom iz posebnog programa ‚Ideje’.”;

                           (b)

                           stavak 9. se briše.

               4.

               Članak 5. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
                           „4.   Znanstveno vijeće odgovara Komisiji, održava stalnu usku povezanost s Komisijom i Izvršnom agencijom Europskog istraživačkog vijeća te utvrđuje sve nužne mjere za to.”;

                           (b)

                           stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
                           „6.   Komisija daje podatke i nužnu pomoć za rad Znanstvenog vijeća omogućavajući mu da djeluje u skladu s uvjetima autonomije i samostalnosti. Za pružanje lokalne administrativne potpore predsjedavajućem Znanstvenog vijeća i potpredsjednicima može se koristiti Akcija koordinacije i potpore, kako je navedeno u Prilogu III. Odluci br. 1982/2006/EZ.”;

                           (c)

                           dodaje se sljedeći stavak 8.:
                           „8.   Znanstveno vijeće ima pristup dokumentima i podacima u posjedu Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća u skladu s postupkom određenim Prilogom III.”

               5.

               Članak 6. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:
                           „3.   Znanstveno vijeće usvaja svoj poslovnik koji uključuje detaljne odredbe o izborima iz stavka 1. ovog članka, kao i pravila ponašanja vezana uz povjerljivost, potencijalne sukobe interesa i obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.
                           4.   Znanstveno vijeće sastaje se prema potrebi na plenarnim sjednicama najviše pet puta godišnje. Sažeti zapisnik s plenarnih sastanaka objavljuje se na internetskoj stranica Europskog istraživačkog vijeća.”;

                           (b)

                           dodaje se sljedeći stavak 6.:
                           „6.   Znanstveno vijeće može, između svojih članova, osnovati stalne odbore, radne skupine i druge strukture zadužene za posebne zadaće Znanstvenog vijeća.”

               6.

               Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 8.

               Honorar i troškovi sastanka
               1.   Članovi Znanstvenog vijeća primaju naknadu za zadatke koje obavljaju u obliku honorara za sudjelovanje u radu plenarnih sastanaka Znanstvenog vijeća. Honorar te putni troškovi i dnevnice isplaćuju se iz operativnog proračuna dodijeljenog posebnom programu ‚Ideje’. Honorari i pripadajuća provedbena pravila određena su Prilogom IV.
               2.   Za druge sastanke osim plenarnih, Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća nadoknađuje putne troškove i, ako je prikladno, troškove dnevnice članovima Znanstvenog vijeća nužne za provedbu njihovih aktivnosti, u skladu s pravilima Komisije o naknadama za vanjske suradnike (7). U skladu s prethodnim odobrenjem Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća, također se mogu nadoknaditi putni troškovi i troškovi dnevnica vezani uz takve druge sastanke, nužne za obavljanje rada Znanstvenog vijeća.

                  (7)  Odluka Komisije C(2007) 5858.”"

               7.

               Prilog II. zamjenjuje se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

               8.

               Dodaju se prilozi III. i IV. kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2011.

            Za Komisiju

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Članica Komisije

      (1)  SL L 412, 30.12.2006., str. 1.

      (2)  SL L 400, 30.12.2006., str. 243.

      (3)  SL L 57, 24.2.2007., str. 14.

      (4)  COM(2009) 552 završno.

      (5)  SL L 9, 12.1.2008., str. 15.
   PRILOG
   „
         PRILOG II.

            ČLANOVI ZNANSTVENOG VIJEĆA EUROPSKOG ISTRAŽIVAČKOG VIJEĆA

                     Ime prezime i ustanova

                     Kraj mandata

                     Claudio BORDIGNON, Znanstveni institut San Raffaele, Milano

                     1.veljače 2013.

                     Nicholas CANNY, Irsko državno sveučilište, Galway

                     31.prosinca 2013.

                     Sierd A.P.L. CLOETINGH, Slobodno sveučilište u Amsterdamu

                     26.travnja 2013.

                     Mathias DEWATRIPONT, Université Libre de Bruxelles

                     1.veljače 2013.

                     Tomasz DIETL, Poljska znanstvena akademija

                     31.prosinca 2013.

                     Daniel DOLEV, Hebrejsko sveučilište u Jeruzalemu

                     31.prosinca 2013.

                     Carlos M. DUARTE, Španjolsko vijeće za znanstvena istraživanja, Majorca

                     26.travnja 2013.

                     Daniel ESTEVE, CEA Saclay

                     31.prosinca 2013.

                     Pavel EXNER, Institut Doppler, Prag

                     31.prosinca 2013.

                     Hans-Joachim FREUND, Fritz-Haber-Institute, Berlin

                     1.veljače 2013.

                     Timothy HUNT, Institut za istraživanja, London

                     31.prosinca 2013.

                     Carl-Henrik HELDIN, Institut za istraživanje raka Ludwig

                     31.prosinca 2013.

                     Norbert KROO, Mađarska znanstvena akademija

                     1.veljače 2013.

                     Maria Teresa LAGO, Sveučilište u Portu

                     1.veljače 2013.

                     Henrietta L. MOORE, Sveučilište u Cambridgeu

                     26.travnja 2013.

                     Helga NOWOTNY, Wissenschaftszentrum, Beč

                     31.prosinca 2013.

                     Christiane NÜSSLEIN-VOLHARD, Institut za razvojnu biologiju Max Planck, Tübingen

                     1.veljače 2013.

                     Alain PEYRAUBE, CNRS, Pariz

                     31.prosinca 2013.

                     Jens ROSTRUP-NIELSEN, Haldor Topsoe A/S

                     1.veljače 2013.

                     Mart SAARMA, Sveučilište u Helsinkiju

                     31.prosinca 2013.

                     Anna TRAMONTANO, Sveučilište u Rimu La Sapienza

                     31.prosinca 2013.

                     Isabelle VERNOS, Centre Regulació Genómica, Barcelona

                     31.prosinca 2013.

         PRILOG III.

            PRISTUP DOKUMENTIMA I PODACIMA

            Pristup dokumentima i podacima

                     1.

                     S ciljem izvršavanja zadataka koji su mu povjereni, Znanstveno vijeće može zatražiti pristup dokumentima i obrađivati podatke u posjedu Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća.

                     2.

                     Osim materijala kojima ima pristup u skladu s režimom o javnom pristupu dokumentima  (1), Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća dostavlja Znanstvenom vijeću dokumente i podatke nužne za obavljanje zadataka povjerenih Znanstvenom vijeću sve dok se to čini u skladu s i u granicama obveza o povjerljivosti, sigurnosti i zaštiti osobnih podataka, kako predviđa pravo Europske unije.

                     3.

                     Članovi Znanstvenog vijeća koriste takve dokumente i podatke samo u svrhe i zadaće za koje su oni predviđeni te su vezani obvezom povjerljivosti.

                     4.

                     Utvrđuju se odgovarajuće organizacijske i tehničke mjere kako bi se osigurala sigurnost i povjerljivost pristupa i obrade te kako bi se spriječilo svako neovlašteno otkrivanje ili pristup, slučajno ili nezakonito uništavanje, gubitak ili promjena podataka ili dokumenata.

            Pristup osobnim podacima

                     5.

                     Kod obrade osobnih podataka, članovi Znanstvenog vijeća koji dobiju takve osobne podatke jamče razinu zaštite osobnih podataka u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća  (2).

                     6.

                     Članovi Znanstvenog vijeća ne obrađuju bilo koje osobne podatke na način koji nije u skladu s namjenama i zadaćama zbog kojih su isti proslijeđeni.

                     7.

                     Članovi Znanstvenog vijeća primjerenu pažnju posvećuju legitimnosti, prikladnosti, važnosti, točnosti, potrebi i vremenskom ograničenju prikupljenih i obrađenih osobnih podataka.

            Informacije

                     8.

                     U slučaju da se ne može odobriti pristup dokumentima i podacima ili osobnim podacima zbog zaštite osobnih podataka, povjerljivosti, sigurnosti ili razloga javnog interesa, Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća dostavlja Znanstvenom vijeću pisano objašnjenje o razlozima zbog kojih se ne može odobriti pristup kao i sve podatke o predmetnoj temi koje smatra da je moguće dostaviti u skladu s propisanim odredbama.

         PRILOG IV.

            Honorari i provedbena pravila za sudjelovanje članova Znanstvenog vijeća Europskog istraživačkog vijeća na plenarnim sastancima

         Honorari, putni troškovi i troškovi dnevnica za sudjelovanje u najviše pet plenarnih sastanaka godišnje isplaćuju se uz predočenje ad hoc pisama o imenovanju u skladu sa sljedećim načinima.
         Plenarni sastanak Znanstvenog vijeća obično traje jedan i pol dan.
         Honorari članova Znanstvenog vijeća iznose 2 000 EUR za puno sudjelovanje na plenarnom sastanku Znanstvenog vijeća, odnosno 1 000 EUR za djelomično sudjelovanje.
         Honorari potpredsjednika Znanstvenog vijeća iznose 3 500 EUR za puno sudjelovanje na plenarnom sastanku Znanstvenog vijeća, odnosno 1 750 EUR za djelomično sudjelovanje.
         Honorar predsjedavajućeg Znanstvenog vijeća iznosi 5 000 EUR za puno sudjelovanje na plenarnom sastanku Znanstvenog vijeća, odnosno 2 500 EUR za djelomično sudjelovanje.
         Isplatu će odobriti direktor Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća ili njegov ili njezin propisno ovlašteni zamjenik na temelju popisa prisutnih sudionika koji potvrđuje predsjedavajući Znanstvenog vijeća i direktor Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća ili njihovi propisno ovlašteni zamjenici. Popis prisutnih sudionika će navoditi je li svaki sudionik prisustvovao cjelokupnom sastanku (puno sudjelovanje) ili u protivnom (djelomično sudjelovanje).
      ”

      (1)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

      (2)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.


title: 2012/496/EU: Odluka Vijeća od 2. prosinca 2010. o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o uzajamnoj liberalizaciji mjera za poljoprivredne proizvode, prerađene poljoprivredne proizvode, ribu i proizvode ribarstva, zamjeni protokola 1., 2. i 3. i njihovih priloga i izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Kraljevine Maroka s druge strane

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               248

         32012D0496

               L 241/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 2. prosinca 2010.
   o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o uzajamnoj liberalizaciji mjera za poljoprivredne proizvode, prerađene poljoprivredne proizvode, ribu i proizvode ribarstva, zamjeni protokola 1., 2. i 3. i njihovih priloga i izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Kraljevine Maroka s druge strane
   (2012/496/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Člankom 16. Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Kraljevine Maroka, s druge strane (1) (dalje u tekstu „Sporazum o pridruživanju”), koji je na snazi od 1. ožujka 2000., predviđa se postupna provedba veće liberalizacije uzajamne trgovine poljoprivrednim proizvodima, prerađenim poljoprivrednim proizvodima, ribom i proizvodima ribarstva.

               (2)

               U srpnju 2005. je Vijeće za pridruživanje EU-Maroko donijelo Plan djelovanja Europske politike susjedstva koji uključuje i posebnu odredbu čiji je cilj daljnja liberalizacija trgovine poljoprivrednim proizvodima, prerađenim poljoprivrednim proizvodima, ribom i proizvodima ribarstva.

               (3)

               Vijeće je 14. listopada 2005. ovlastilo Komisiju da u svrhu ostvarenja tog cilja pregovara s Kraljevinom Marokom u okviru Sporazuma o pridruživanju.

               (4)

               Komisija je 14. prosinca 2009. okončala pregovore u ime Unije o Sporazumu u obliku razmjene pisama (dalje u tekstu „Sporazum”) s ciljem izmjene Sporazuma o pridruživanju.

               (5)

               Taj Sporazum bi trebalo potpisati,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovime se u ime Unije odobrava potpisivanje Sporazuma u obliku razmjene pisama (dalje u tekstu „Sporazum”) između Europske unije i Kraljevine Maroka o uzajamnoj liberalizaciji mjera za poljoprivredne proizvode, prerađene poljoprivredne proizvode, ribu i proizvode ribarstva, zamjeni protokola 1., 2. i 3. i njihovih Priloga i izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Kraljevine Maroka, s druge strane, podložno njegovu sklapanju (2).
   Članak 2.
   Ovlašćuje se predsjednik Vijeća da imenuje osobu(-e) opunomoćenu(-e) za potpisivanje Sporazuma u ime Europske unije, podložno njegovu sklapanju.
   Članak 3.
   Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. WATHELET

      (1)  SL L 70, 18.3.2000., str. 2.

      (2)  Tekst Sporazuma bit će objavljen s Odlukom o njegovu sklapanju.