title: Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 84/16/COL od 27. travnja 2016. o 101. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora donošenjem novih Smjernica o analizi spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u [2017/267]

text:
               16.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 39/49

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e
   br. 84/16/COL
   od 27. travnja 2016.
   o 101. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora donošenjem novih Smjernica o analizi spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u [2017/267]
   NADZORNO TIJELO EFTA-e („TIJELO”),
   UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno članke 61. do 63. i Protokol 26.,
   UZIMAJUĆI u obzir Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno članak 24. i članak 5. stavak 2. točku (b),
   Budući da:
   U skladu s člankom 24. Sporazuma o nadzoru i sudu, Tijelo provodi odredbe Sporazuma o EGP-u o državnim potporama,
   U skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) Sporazuma o nadzoru i sudu, Tijelo izdaje obavijesti ili smjernice o pitanjima iz Sporazuma o EGP-u ako je tim sporazumom ili Sporazumom o nadzoru i sudu to izričito predviđeno ili ako to Tijelo smatra potrebnim,
   Europska je Komisija 20. lipnja 2014. donijela komunikaciju kojom su utvrđeni „kriteriji za analizu spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s unutarnjim tržištem” (1). Komunikacija se primjenjuje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020.
   Ta je Komunikacija značajna i za Europski gospodarski prostor,
   U skladu s ciljem ujednačenosti utvrđenim u članku 1. Sporazuma o EGP-u, trebalo bi osigurati ujednačenu primjenu pravila EGP-a o državnim potporama u cijelom Europskom gospodarskom prostoru,
   U skladu s točkom II. pod naslovom „OPĆENITO” na stranici 9. Priloga XV. Sporazumu o EGP-u, Tijelo bi nakon savjetovanja s Komisijom trebalo donijeti akte koji odgovaraju onima koje je donijela Europska komisija,
   NAKON savjetovanja s Europskom komisijom,
   NAKON savjetovanja s državama EFTA-e dopisom od 25. siječnja 2016. o toj temi,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Pozitivno pravo u području državnih potpora mijenja se donošenjem novih Smjernica o analizi spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u. Nove Smjernice priložene su ovoj Odluci i njezin su sastavni dio.
   Članak 2.
   Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. travnja 2016.

            Za Nadzorno tijelo EFTA-e

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsjednik

         Frank BÜCHEL

            Član Kolegija

      (1)  SL C 188, 20.6.2014., str. 4.

      PRILOG

         Smjernice o analizi spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u
          (1)

      SADRŽAJ

                  1.

               Uvod

                  2.

               Područje primjene

                  3.

               Kriteriji prihvatljivosti

                  3.1.

               Definicija projekta

                  3.2.

               Zajednički europski interes

                  3.2.1.

               Opći zbirni kriteriji

                  3.2.2.

               Općeniti pozitivni pokazatelji

                  3.2.3.

               Posebni kriteriji

                  3.3.

               Važnost projekta

                  4.

               Kriteriji spojivosti

                  4.1.

               Nužnost i razmjernost potpora

                  4.2.

               Sprečavanje nedopuštenog narušavanja tržišnog natjecanja i test ravnoteže

                  4.3.

               Transparentnost

                  5.

               Završne odredbe

                  5.1.

               Obveza prijave

                  5.2.

                  Ex post evaluacija i izvješćivanje

                  5.3.

               Stupanje na snagu, važenje i revizija

            Prihvatljivi troškovi
      1.   Uvod

                  1.

                  Ovo poglavlje Smjernica sadržava smjernice za procjenu javnog financiranja važnih projekata od zajedničkog europskog interesa u skladu s pravilima o državnim potporama.

                  2.

                  Važni projekti od zajedničkog europskog interesa mogu znatno pridonijeti gospodarskom rastu, zapošljavanju i konkurentnosti industrije i gospodarstva Europskog gospodarskog prostora (EGP) s obzirom na njihove pozitivne učinke prelijevanja na cijelo unutarnje tržište i društvo.

                  3.

                  Važnim projektima od zajedničkog europskog interesa omogućuje se okupljanje znanja, stručnosti, financijskih sredstava i gospodarskih subjekata iz cijelog EGP-a u cilju rješavanja važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka i društvenih izazova koji se inače ne bi mogli riješiti. Osmišljeni su u cilju udruživanja javnog i privatnog sektora u provedbi velikih projekata koji EGP-u i građanima ugovornih stranaka donose znatne koristi.

                  4.

                  Važni projekti od zajedničkog europskog interesa mogu biti relevantni za sve politike i aktivnosti kojima se ostvaruju zajednički europski ciljevi, posebno u pogledu ciljeva strategije Europa 2020. (2), vodećih inicijativa Europske unije i ključnih područja gospodarskog rasta kao što su ključne pomoćne tehnologije (3) (KPT).

                  5.

                  Inicijativom za modernizaciju državnih potpora (SAM) (4) nastoji se državne potpore usmjeriti prema ciljevima od zajedničkog europskog interesa u skladu s prioritetima strategije Europa 2020. u cilju rješavanja tržišnih nedostataka ili drugih važnih sistemskih nedostataka koji sprečavaju promicanje rasta i zapošljavanja i razvoj integriranog, dinamičnog i konkurentnog unutarnjeg tržišta. Često je potrebno da u provedbi važnih projekata od zajedničkog europskog interesa u velikoj mjeri sudjeluju tijela javne uprave jer se u protivnom ti projekti ne bi mogli financirati na tržištu. U slučaju da javno financiranje takvih projekata predstavlja državnu potporu, ovom se komunikacijom utvrđuju primjenjiva pravila kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu.

                  6.

                  Modernizacija državnih potpora izvrsna je prilika za ažuriranje i konsolidaciju postojećih smjernica u jedinstveni dokument kako bi ih se uskladilo s ciljevima strategije Europa 2020. i ciljevima modernizacije državnih potpora te kako bi se mogućnost njihove primjene proširila na druga područja. Ovim se Smjernicama stoga zamjenjuju sve postojeće odredbe o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa. Time se ovim Smjernicama ugovornim strankama daju posebne i interdisciplinarne smjernice usmjerene na poticanje razvoja važnih projekata suradnje kojima se promiču zajednički europski interesi.

                  7.

                  Člankom 61. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma o EGP-u propisano je da se potpore za promicanje provedbe važnog projekta od zajedničkog europskog interesa mogu smatrati spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u. U skladu s tim, ovim se Smjernicama utvrđuju smjernice o kriterijima koje će Nadzorno tijelo EFTA-e („Tijelo”) primjenjivati na procjenu državnih potpora namijenjenih promicanju provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa. U njima se prvo određuje područje primjene te navodi popis kriterija koje će Tijelo primjenjivati pri procjeni prirode i važnosti tih projekata za potrebe primjene članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u. Zatim se objašnjava kako će Tijelo procjenjivati spojivost javnog financiranja važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s pravilima o državnim potporama.

                  8.

                  Ovim se Smjernicama ne isključuje mogućnost da se spojivost potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u može utvrditi i na temelju drugih odredbi, posebno na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u i njihovih provedbenih pravila. Moderniziran je okvir za državne potpore kako bi ugovorne stranke imale više mogućnosti za subvencioniranje važnih projekata kojima se otklanjaju tržišni nedostatci i kohezijski izazovi u raznim područjima u cilju promicanja održivog razvoja i zapošljavanja. Međutim, moguće je da tim odredbama nisu u cijelosti obuhvaćene važnost, posebnosti i značajke važnih projekata od zajedničkog europskog interesa, zbog čega bi se na njih morale primjenjivati odredbe o prihvatljivosti i spojivosti te postupovne odredbe koje su utvrđene u ovim Smjernicama.

            2.   Područje primjene

                  9.

                  Ove se Smjernice primjenjuje na važne projekte od zajedničkog europskog interesa u svim sektorima ekonomske djelatnosti.

                  10.

                  Ove se Smjernice ne primjenjuju:

                              (a)

                              na mjere koje uključuju potpore poduzetnicima u teškoćama, kako su utvrđene u smjernicama za sanaciju i restrukturiranje (5) ili bilo kojim naknadnim smjernicama, kako su izmijenjene ili zamijenjene;

                              (b)

                              na mjere koje uključuju potpore poduzetnicima koji podliježu neizvršenom nalogu za povrat sredstava u skladu s prethodnom odlukom Tijela kojom je potpora proglašena nezakonitom i nespojivom s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u;

                              (c)

                              na mjere potpore koje same po sebi s obzirom na uvjete koji su s njima povezani ili način financiranja podrazumijevaju neizbježnu povredu prava EGP-a (6), a posebno:

                                          —

                                          mjere potpore za koje dodjeljivanje potpore ovisi o obvezi korisnika da ima poslovni nastan na području određene ugovorne stranke ili da većina njegovih poslovnih jedinica ima poslovni nastan na području te ugovorne stranke,

                                          —

                                          mjere potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da upotrebljava robu proizvedenu ili usluge pružene na državnom području,

                                          —

                                          mjere potpore kojima se korisniku ograničava mogućnost korištenja rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim ugovornim strankama.

            3.   Kriteriji prihvatljivosti

                  11.

                  Pri odlučivanju je li određeni projekt obuhvaćen člankom 61. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma o EGP-u primjenjuju se sljedeći kriteriji:

            3.1.   Definicija projekta

                  12.

                  Prijedlog potpore odnosi se na jedinstveni projekt koji ima jasno definirane ciljeve i uvjete provedbe, uključujući sudionike i financiranje (7).

                  13.

                  Tijelo može smatrati prihvatljivim i „integrirani projekt”, to jest skupinu pojedinačnih projekata unutar zajedničke strukture, plana ili programa koji su usmjereni na ostvarenje istog cilja i temelje se na usklađenom sistemskom pristupu. Pojedinačni sastavni dijelovi integriranog projekta mogu se odnositi na zasebne razine opskrbnog lanca, no moraju biti komplementarni i nužni za postizanje važnog europskog cilja (8).

            3.2.   Zajednički europski interes

      3.2.1.   Opći zbirni kriteriji

                  14.

                  Projekt mora na konkretan, jasan i prepoznatljiv način doprinositi ostvarenju jednog ili više zajedničkih europskih ciljeva te mora imati znatan učinak na konkurentnost EGP-a, održivi rast, rješavanje društvenih izazova ili stvaranje vrijednosti u cijelom EGP-u.

                  15.

                  Projekt mora znatno doprinositi ostvarenju zajedničkih europskih ciljeva, na primjer time što je od presudne važnosti za strategiju Europa 2020., Europski istraživački prostor, Europsku strategiju za ključne pomoćne tehnologije (9), Energetsku strategiju za Europu (10), okvir za klimatsku i energetsku politiku za 2030. (11), Europsku strategiju energetske sigurnosti (12), Elektroničku strategiju za Europu, transeuropske prometne i energetske mreže i vodeće inicijative kao što su Unija inovacija (13), Digitalna agenda za Europu (14), Europa koja učinkovitije raspolaže resursima (15) ili Integrirana industrijska politika za razdoblje globalizacije (16).

                  16.

                  Projekt uobičajeno mora uključivati više ugovornih stranaka (17) i njegove koristi ne smiju biti ograničene na ugovorne stranke koje ga financiraju, već njima mora biti obuhvaćen velik dio EGP-a. Koristi projekta moraju biti definirane na jasan, konkretan i prepoznatljiv način (18).

                  17.

                  Koristi projekta ne smiju biti ograničene na uključene poduzetnike ili sektor, već moraju imati širi značaj i primjenu u europskom gospodarstvu ili društvu putem pozitivnih učinaka prelijevanja (kao što su sistemski učinci na više razina vrijednosnog lanca ili na uzlaznim/silaznim tržištima, alternativne uporabe u drugim sektorima ili promjena modalne raspodjele), definiranih na jasan, konkretan i prepoznatljiv način.

                  18.

                  Projekt mora uključivati sufinanciranje od korisnika.

                  19.

                  Projekt mora biti u skladu s načelom ukidanja subvencija štetnih za okoliš, koji se ističe u Planu za Europu koja učinkovitije raspolaže resursima (19).

            3.2.2.   Općeniti pozitivni pokazatelji

                  20.

                  Pored zbirnih kriterija iz odjeljka 3.2.1., Tijelo će zauzeti povoljniji stav:

                              (a)

                              ako je projekt osmišljen kako bi se omogućilo sudjelovanje svim zainteresiranim ugovornim strankama, uzimajući u obzir vrstu projekta, cilj koji se želi ostvariti i potrebe za financiranje;

                              (b)

                              ako je u izradu projekta uključena Europska komisija ili bilo koje drugo pravno tijelo kojemu je Komisija prenijela svoje ovlasti, kao što je Europska investicijska banka;

                              (c)

                              ako je u odabir projekta uključena Europska komisija ili bilo koje drugo pravno tijelo kojemu je Komisija prenijela svoje ovlasti, pod uvjetom da to tijelo u tu svrhu djeluje kao provedbena struktura;

                              (d)

                              ako je u strukturu upravljanja projektom uključena Europska komisija, ili bilo koje drugo pravno tijelo kojemu je Europska komisija prenijela svoje ovlasti, i nekoliko ugovornih stranaka;

                              (e)

                              ako projekt podrazumijeva opsežno suradničko međudjelovanje s obzirom na broj partnera, uključenost organizacija iz raznih sektora, ili uključenost poduzetnika raznih veličina;

                              (f)

                              ako projekt podrazumijeva sufinanciranje sredstvima EFTA-e ili Europske unije (20).

            3.2.3.   Posebni kriteriji

                  21.

                  Projekti istraživanja, razvoja i inovacija moraju biti vrlo inovativne prirode ili predstavljati važnu dodatnu vrijednost u smislu istraživanja, razvoja i inovacija s obzirom na postojeće stanje u dotičnom sektoru.

                  22.

                  Projekti koji podrazumijevaju industrijsku uporabu moraju omogućiti razvoj novog proizvoda ili usluge važnog istraživačkog i inovacijskog sadržaja i/ili uvođenje bitno inovativnog proizvodnog procesa. Redovita nadogradnja postojećih objekata bez inovativne dimenzije i razvoj novih verzija postojećih proizvoda ne smatraju se važnim projektom od zajedničkog europskog interesa.

                  23.

                  Projekti u području zaštite okoliša, energetike ili prijevoza moraju biti od velike važnosti za okolišnu, energetsku (uključujući sigurnost opskrbe energijom) ili prijevoznu strategiju Unije ili pak znatno pridonositi unutarnjem tržištu, uključujući te sektore, no ne ograničavajući se na njih.

            3.3.   Važnost projekta

                  24.

                  Kako bi se smatrao važnim projektom od zajedničkog europskog interesa, projekt mora biti važan u kvantitativnom ili kvalitativnom smislu. Trebao bi biti iznimno opsežan ili sadržajan i/ili podrazumijevati vrlo visok stupanj tehnološkog ili financijskog rizika.

            4.   Kriteriji spojivosti

                  25.

                  Prilikom procjenjivanja spojivosti potpora za promicanje provedbe važnog projekta od zajedničkog europskog interesa s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (b) Sporazuma o EGP-u, Tijelo će uzeti u obzir sljedeće kriterije (21).

                  26.

                  Tijelo će provesti test ravnoteže kako bi ocijenilo prevladavaju li očekivani pozitivni učinci nad mogućim negativnim učincima navedenima u nastavku.

                  27.

                  S obzirom na prirodu projekata, Tijelo može smatrati da se prisutnost tržišnog nedostatka ili drugih važnih sistemskih nedostataka te doprinos zajedničkom europskom interesu podrazumijevaju ako projekt ispunjava kriterije prihvatljivosti prethodno navedene u odjeljku 3.

            4.1.   Nužnost i razmjernost potpora

                  28.

                  Potporama se ne subvencioniraju troškovi projekta koje bi poduzetnik ionako imao i ne nadoknađuje se uobičajeni poslovni rizik ekonomske djelatnosti. Provedba projekta trebala bi biti nemoguća bez potpore, ili bi on trebao biti mnogo manjeg sadržaja ili opsega ili se provoditi na drukčiji način čime bi se znatno ograničile njegove očekivane koristi [ (22)]. Potpora se smatra razmjernom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manje potpore.

                  29.

                  Ugovorna stranka Tijelu dostavlja odgovarajuće informacije o projektu kojem je dodijeljena potpora te sveobuhvatan opis protučinjeničnog scenarija koji odgovara situaciji u kojoj niti jedna ugovorna stranka nije dodijelila potporu. Protučinjenični scenarij može uključivati izostanak alternativnog projekta ili jasno određenog i dovoljno predvidljivog alternativnog projekta koji je korisnik uzeo u obzir pri internom donošenju odluka i može se odnositi na alternativni projekt koji se u cijelosti ili djelomično provodi izvan EGP-a.

                  30.

                  Ako alternativni projekt ne postoji, Tijelo će provjeriti da iznos potpore ne premašuje minimalni iznos potreban kako bi projekt kojem je dodijeljena potpora ostvario dostatnu dobit, primjerice tako što će se omogućiti postizanje unutarnje stope povrata koja odgovara određenoj referentnoj vrijednosti ili zahtijevanoj stopi sektora ili poduzetnika. U tu se svrhu mogu upotrebljavati i uobičajene stope povrata koje korisnik zahtijeva u drugim projektima ulaganja slične vrste, njegov trošak kapitala u cjelini ili vrijednosti povrata uobičajeno zabilježene u dotičnoj industriji. Svi relevantni očekivani troškovi i koristi moraju se uzeti u obzir za vrijeme cjelokupnog trajanja projekta.

                  31.

                  Maksimalna razina potpore utvrđuje se s obzirom na utvrđeni manjak financijskih sredstava u odnosu na prihvatljive troškove. Ako je to opravdano analizom manjka financijskih sredstava, intenzitet potpore mogao bi dosegnuti i 100 % prihvatljivih troškova. Manjak financijskih sredstava odnosi se na razliku između pozitivnih i negativnih novčanih tokova tijekom cjelokupnog trajanja ulaganja, diskontiranih na njihovu trenutačnu vrijednost na temelju primjerenog faktora diskontiranja koji odgovara unutarnjoj stopi povrata potrebnoj kako bi korisnik izvršio projekt, posebno s obzirom na postojeće rizike. Prihvatljivi su troškovi utvrđeni u Prilogu (23).

                  32.

                  Ako se pokaže, primjerice na temelju internih dokumenata poduzetnika, da je korisnik potpore suočen s jasnim izborom između provedbe projekta kojem je dodijeljena potpora ili alternativnog projekta bez potpore, Tijelo će usporediti očekivane trenutačne neto vrijednosti ulaganja u projekt kojem je dodijeljena potpora i protučinjenični projekt, uzimajući u obzir vjerojatnost nastupanja različitih poslovnih scenarija.

                  33.

                  Tijelo će u analizi uzeti u obzir sljedeće elemente:

                              (a)

                              :

                              opis planirane promjene

                              :

                              promjena u ponašanju koja se očekuje kao posljedica državne potpore, to jest ugovorna stranka mora točno navesti je li pokrenut novi projekt ili je povećana veličina, opseg ili brzina provedbe projekta. Promjena ponašanja mora se utvrditi usporedbom očekivanog ishoda i razine planirane djelatnosti s potporom i bez nje. Razlika između tih dvaju scenarija pokazuje učinak mjere potpore i njezin poticajni učinak;

                              (b)

                              :

                              razinu profitabilnosti

                              :

                              ako provedba projekta sama po sebi nije dovoljno profitabilna za privatnog poduzetnika, ali bi donijela znatnu korist društvu, vjerojatnije je da potpora ima učinak poticaja.

                  34.

                  Radi rješavanja stvarnog ili potencijalnog narušavanja međunarodne trgovine Tijelo može uzeti u obzir činjenicu da su konkurenti koji se nalaze izvan EGP-a u posljednje tri godine izravno ili neizravno primili ili će primiti potpore jednakog intenziteta za slične projekte. Međutim, ako je vjerojatno da će, s obzirom na posebnu prirodu predmetnog sektora, do narušavanja međunarodne trgovine doći nakon više od tri godine, referentno razdoblje može se s tim u skladu produljiti. Ako je to ikako moguće, dotična ugovorna stranka Tijelu će dostaviti dovoljno informacija kako bi mu omogućila da procijeni situaciju, a posebno potrebu uzimanja u obzir konkurentne prednosti koju uživa konkurent iz treće zemlje. Ako Tijelo nema dokaza o dodijeljenim ili predloženim potporama, svoju odluku može donijeti i na temelju indicija.

                  35.

                  Pri prikupljanju dokaza Tijelo se može služiti svojim istražnim ovlastima (24).

                  36.

                  Instrument potpore mora se odabrati s obzirom na tržišni nedostatak i druge važne sistemske nedostatke koji se tim instrumentom nastoje ukloniti. Primjerice, ako je temeljni problem nemogućnost pristupa financiranju, ugovorne stranke trebale bi pribjeći potpori u obliku potpore likvidnosti, kao što su zajam ili jamstvo (25). Ako je poduzetniku nužno osigurati i određeni stupanj podjele rizika, izabrani instrument potpore uobičajeno bi trebao biti povratni predujam. Povratni instrumenti potpore uglavnom će se smatrati pozitivnim pokazateljem.

                  37.

                  Prema potrebi, u analizi treba uzeti u obzir ciljeve energetske sigurnosti i energetske učinkovitosti.

                  38.

                  Tijelo će povoljnije ocjenjivati one projekte koji budu obuhvaćali znatan vlastiti doprinos korisnika ili neovisnih privatnih ulagača. Doprinos u materijalnoj i nematerijalnoj imovini te u zemljištu obračunava se prema tržišnoj cijeni.

                  39.

                  Odabir korisnika u konkurentnom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju smatrat će se pozitivnim pokazateljem.

            4.2.   Sprečavanje nedopuštenog narušavanja tržišnog natjecanja i test ravnoteže

                  40.

                  Ugovorna stranka trebala bi dostaviti dokaze da je predložena mjera potpore primjereni instrument politike za ostvarivanje cilja projekta. Mjera potpore neće se smatrati primjerenom ako je isti rezultat moguće ostvariti drugim instrumentima politika ili instrumentima potpora kojima se manje narušava tržišno natjecanje.

                  41.

                  Potpora se smatra spojivom ako su negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu između ugovornih stranaka ograničeni i ako nad njima prevladavaju pozitivni učinci kojima se doprinosi cilju od zajedničkog interesa.

                  42.

                  Pri procjeni negativnih učinaka mjere potpore Tijelo će svoju analizu usmjeriti na predvidljivi učinak koji bi potpora mogla imati na tržišno natjecanje među poduzetnicima na dotičnim tržištima, uključujući uzlazna i silazna tržišta, te na rizik od prekapacitiranosti.

                  43.

                  Tijelo će procijeniti rizik od sprečavanja pristupa tržištu i zlouporabe vladajućeg položaja, posebno u slučaju neširenja ili ograničenog širenja rezultata istraživanja. U projektima koji uključuju izgradnju infrastrukture (26) mora se osigurati otvoren i nediskriminirajući pristup infrastrukturi te nediskriminirajuće određivanje cijena (27).

                  44.

                  Tijelo će procijeniti moguće negativne učinke na trgovinu, uključujući rizik od utrke za subvencijama do koje može doći među ugovornim strankama, prvenstveno s obzirom na odabir lokacije.

            4.3.   Transparentnost

                  45.

                  Ugovorne stranke osiguravaju da se na općem web-mjestu o državnim potporama, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, objave sljedeće informacije:

                              (a)

                              tekst mjere potpore i njezine provedbene odredbe, ili poveznica na njih;

                              (b)

                              naziv davatelja potpore ili više njih;

                              (c)

                              naziv pojedinačnog korisnika, oblik i iznos potpore dodijeljene svakom korisniku, datum dodjele, vrsta poduzetnika (MSP/veliki poduzetnik); regija u kojoj se korisnik nalazi (na drugoj razini NUTS-a); te glavni sektor gospodarstva u kojem posluje poduzetnik korisnik (na razini skupine prema NACE-u) (28).

                  46.

                  Taj se zahtjev može zanemariti za dodjele pojedinačnih potpora manjih od 500 000 EUR. Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpore, moraju se čuvati najmanje deset godina i moraju biti dostupne općoj javnosti bez ograničenja (29). Od ugovornih stranaka neće se tražiti da dostave prethodno navedene informacije prije 1. srpnja 2016.

            5.   Završne odredbe

      5.1.   Obveza prijave

                  47.

                  U skladu s člankom 1. stavkom 3. (ex ante)dijela I. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda, ugovorne stranke moraju unaprijed izvijestiti Tijelo o svim planiranim dodjelama ili izmjenama državnih potpora, uključujući potpore za važan projekt od zajedničkog europskog interesa.

                  48.

                  Ugovorne stranke uključene u isti važan projekt od zajedničkog europskog interesa pozvane su da, kad god je to moguće, Tijelu podnesu zajedničku prijavu.

            5.2.   Ex post evaluacija i izvješćivanje

                  49.

                  Provedba projekta mora biti podložna redovitom izvješćivanju. Ako je potrebno, Tijelo može zatražiti provedbu ex post evaluacije.

            5.3.   Stupanje na snagu, važenje i revizija

                  50.

                  Ove se smjernice primjenjuju od datuma donošenja do 31. prosinca 2020.

                  51.

                  Načela propisana ovim smjernicama Tijelo primjenjuje na sve prijavljene projekte potpora o kojima odluku mora donijeti nakon objave smjernica na web-mjestu Tijela, čak i ako su projekti bili prijavljeni prije te objave.

                  52.

                  U skladu s poglavljem o pravilima koja se primjenjuju pri procjeni nezakonitih državnih potpora u dijelu 2. Smjernica o državnim potporama (30), Tijelo će u slučaju neprijavljenih potpora (ex ante) primijeniti ove Smjernice ako su potpore dodijeljene nakon njihova stupanja na snagu te, u svim ostalim slučajevima, propise koji su na snazi u vrijeme dodjeljivanja potpore.

                  53.

                  Tijelo može odlučiti izmijeniti ove Smjernice kad god je to potrebno iz razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja ili kako bi se uzele u obzir druge politike, međunarodne obveze i razvoj na tržištima ili iz nekog drugog opravdanog razloga.

         (1)  Ove Smjernice odgovaraju komunikaciji Europske komisije o kriterijima za analizu jesu li državne potpore za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa spojive s unutarnjim tržištem, koja je objavljena 20. lipnja 2014. (SL C 188, 20.6.2014., str. 4.).

         (2)  Komunikacija Komisije „EUROPA 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast”, COM(2010) 2020 završna verzija, 3. ožujka 2010.

         (3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Europska strategija za ključne pomoćne tehnologije – most prema rastu i novim radnim mjestima”, COM(2012) 341 završna verzija, 26. lipnja 2012.

         (4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o modernizaciji državnih potpora u EU-u (SAM), COM(2012) 209 završna verzija, 8. svibnja 2012.

         (5)  Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama, kako su donesene Odlukom 321/14/COL (SL L 271, 16.10.2015., str. 35. i Dodatak o EGP-u br. 62, 15.10.2015., str. 1.). Kako je objašnjeno u točki 23. tih Smjernica, budući da je ugrožen njegov opstanak, poduzetnik u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom promicanja drugih ciljeva javne politike sve dok se ne osigura njegova održivost.

         (6)  Vidjeti na primjer predmet C-156/98 Njemačka protiv Komisije EU:C:2000:467, točku 78. i predmet C-333/07 Régie Networks protiv Rhone Alpes Bourgogne EU:C:2008:764, točke 94.-116.

         (7)  U slučaju istraživanja i razvoja, dva ili više projekata koji se ne mogu jasno razdvojiti jedni od drugih, a posebno kada nemaju neovisne mogućnosti za tehnološki uspjeh moraju se smatrati jedinstvenim projektom. Potpora za projekt koji dovodi samo do promjene lokacije projekta unutar EGP-a bez promjene prirode, veličine ili opsega projekta ne smatra se spojivom.

         (8)  Dalje u tekstu jedinstveni projekt i integrirani projekt nazivaju se „projektom”.

         (9)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Europska strategija za ključne pomoćne tehnologije – most prema rastu i novim radnim mjestima”, COM(2012) 341 završna verzija, 26. lipnja 2012.

         (10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Energija 2020., strategija za konkurentnu, održivu i sigurnu energiju”, COM(2010) 639 završna verzija, 10. studenog 2010.

         (11)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.”, COM(2014) 15 završna verzija, 22. siječnja 2014.

         (12)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: „Europska strategija energetske sigurnosti”, COM(2014) 330 završna verzija, 28. svibnja 2014.

         (13)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, COM(2010) 546 završna verzija, 6. listopada 2010.

         (14)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Digitalna agenda za Europu”, COM(2010) 245 završna verzija, 26. kolovoza 2010., kako je priznata u rezoluciji s 37. sastanka Zajedničkog parlamentarnog odbora EGP-a od 26. listopada 2011.

         (15)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Europa koja učinkovitije raspolaže resursima – vodeća inicijativa strategije Europa 2020.”, COM(2011) 21, 26. siječnja 2011.

         (16)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Integrirana industrijska politika za razdoblje globalizacije – stavljanje konkurentnosti i održivosti u središte”, COM(2010) 614 završna verzija, 28. listopada 2010.

         (17)  Osim međusobno povezanih istraživačkih infrastruktura i projekata TEN-T-a koji su od presudne transnacionalne važnosti jer su dio fizički povezane prekogranične mreže ili su ključni za poboljšanje upravljanja prekograničnim prometom ili interoperabilnosti.

         (18)  Sama činjenica da projekt provode poduzetnici u više zemalja ili da istraživačku infrastrukturu naknadno upotrebljavaju poduzetnici s poslovnim nastanom u raznim državama članicama EGP-a nije dovoljna da se projekt smatra važnim projektom od zajedničkog europskog interesa. Sud je utvrdio da se projekt može opisati kao projekt od zajedničkog europskog interesa kada je dio transnacionalnog europskog programa koji zajednički podupire nekoliko vlada država članica EGP-a ili proizlazi iz zajedničkog djelovanja nekoliko država članica EGP-a u borbi protiv zajedničke prijetnje. Spojeni predmeti C-62/87 i 72/87 Exécutif regional wallon i SA Glaverbel protiv Komisije EU:C:1988:132, točke 22. – 23.

         (19)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija; „Plan za Europu koja učinkovitije raspolaže resursima”, COM(2011) 571 završna verzija, 20. rujna 2011.

         (20)  Sredstva EFTA-e ili Europske unije kojima središnje upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela EGP-a ili Europske unije, a koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom ugovornih stranaka i ne predstavljaju državnu potporu.

         (21)  Prema sudskoj praksi, Tijelo ima diskrecijsko pravo u pogledu procjene spojivosti važnih projekata od zajedničkog europskog interesa. Spojeni predmeti C-62/87 i 72/87 Exécutif regional wallon i SA Glaverbel protiv Komisije [1988.] ECR 1573, točka 21.

         (22)  Zahtjev za potporu mora biti predan prije početka radova, to jest početka građevinskih radova na ulaganju ili prve čvrste obveze za naručivanje opreme ili druge obveze koja ulaganje čini neopozivim, ovisno o tome što nastupi prije. Kupnja zemljišta i pripremni radovi, primjerice ishođenje dozvola i provođenje preliminarnih studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova.

         (23)  U slučaju integriranog projekta prihvatljivi troškovi moraju se navesti na razini svakog pojedinačnog projekta.

         (24)  Vidjeti članak 1. stavak 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 734/2013 od 22. srpnja 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 204, 31.7.2013., str. 15.). U trenutku donošenja ovih smjernica razmatrala se mogućnost ugrađivanja Uredbe (EU) br. 734/2013 u Sporazum o EGP-u. Uredba (EZ) br. 659/1999 u Sporazum o EGP-u ugrađena je Odlukom Zajedničkog odbora br. 164/2001 (SL L 65, 7.3.2002., str. 46. i Dodatak o EGP-u br. 13, 7.3.2002., str. 26.).

         (25)  Potpore u obliku jamstva moraju biti vremenski ograničene, a potpore u obliku zajma podložne razdobljima otplate.

         (26)  Kako bi se izbjegla svaka sumnja, pilot-linije ne smatraju se infrastrukturama.

         (27)  Ako projekt obuhvaća energetsku infrastrukturu, na njega se primjenjuju propisi o tarifama i pristupu te zahtjevi o razdvajanju u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem tržištu.

         (28)  Uz iznimku poslovnih tajni i drugih povjerljivih informacija u opravdanim slučajevima i uz pristanak Tijela (poglavlje o profesionalnim tajnama u odlukama o državnim potporama, Odluka br. 15/04/COL, objavljena u SL L 154, 8.6.2006., str. 27. i Dodatak o EGP-u br. 29, 8.6.2006., str. 1.).

         (29)  Te se informacije objavljuju u roku od 6 mjeseci od dana dodjele potpore. U slučaju nezakonitih potpora, od ugovornih stranaka zahtijevat će se da osiguraju ex post objavu tih informacija najkasnije u roku od šest mjeseci od datuma odluke Tijela. Informacije moraju biti dostupne u formatu kojim se omogućuju pretraživanje, preuzimanje i jednostavno objavljivanje podataka na internetu, primjerice u formatu CSV ili XML.

         (30)  Odluka br. 154/07/COL (SL L 73, 19.3.2009., str. 23. i Dodatak o EGP-u br. 15, 19.3.2009., str. 1.).

         Dodatak

            Prihvatljivi troškovi

                     (a)

                     Studije izvedivosti, uključujući pripremne tehničke studije, i troškovi ishođenja dozvola potrebnih za ostvarivanje projekta.

                     (b)

                     Troškovi za instrumente i opremu (uključujući instalacije i prijevozna sredstva), u mjeri u kojoj i za razdoblje tijekom kojeg se upotrebljavaju za projekt. U slučaju da se ti instrumenti i oprema ne upotrebljavaju za projekt tijekom njihova čitavog vijeka trajanja, prihvatljivim troškovima, izračunanim u skladu s dobrom računovodstvenom praksom, smatraju se samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta.

                     (c)

                     Troškovi stjecanja (ili izgradnje) zgrada, infrastrukture i zemljišta, u mjeri u kojoj i za razdoblje tijekom kojeg se upotrebljavaju za projekt. Ako se ti troškovi određuju prema vrijednosti prijenosa na komercijalnoj osnovi ili stvarno nastalim kapitalnim troškovima, a ne prema troškovima amortizacije, preostala vrijednost zemljišta, zgrade ili infrastrukture trebala bi se oduzeti od manjka financijskih sredstava, ex ante ili ex post.

                     (d)

                     Troškovi ostalih materijala, robe i sličnih proizvoda neophodnih za projekt.

                     (e)

                     Troškovi stjecanja, potvrđivanja i zaštite patenata i druge nematerijalne imovine. Troškovi ugovornog istraživanja, znanja i patenata kupljenih ili licenciranih iz vanjskih izvora prema tržišnim uvjetima te troškovi savjetodavnih i istovrsnih usluga upotrijebljenih isključivo za projekt.

                     (f)

                     Troškovi osoblja i administrativni troškovi (uključujući režijske troškove) koji su nastali izravno za aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija, uključujući one aktivnosti u području istraživanja, razvoja i inovacija koje su povezane s prvom industrijskom uporabom (1), ili koji su, u slučaju infrastrukturnog projekta, nastali tijekom izgradnje infrastrukture.

                     (g)

                     U slučaju potpora za projekt prve industrijske uporabe, kapitalni i operativni izdaci (CAPEX i OPEX) ako je industrijska uporaba posljedica aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija (2) i sama po sebi sadržava vrlo važnu komponentu istraživanja, razvoja i inovacija koja predstavlja sastavni i neophodan element za uspješnu provedbu projekta. Operativni izdaci moraju biti povezani s tom komponentom projekta.

                     (h)

                     Mogu se prihvatiti i drugi troškovi ako se opravdaju i ako su nerazdvojivo povezani s ostvarivanjem projekta, uz iznimku operativnih troškova koji nisu obuhvaćeni točkom (g).

            (1)  Prva industrijska uporaba odnosi se na poboljšanje pilot-objekata ili na prvu opremu i objekte svoje vrste te obuhvaća fazu nakon pilot-linije, uključujući fazu testiranja, no ne podrazumijeva ni masovnu proizvodnju ni komercijalne djelatnosti.

            (2)  Prvu industrijsku uporabu ne mora provoditi isti subjekt koji je provodio aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija pod uvjetom da subjekt koji je proveo aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija stekne prava na uporabu rezultata iz prethodne aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija te da su i aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija i prva industrijska uporaba obuhvaćene projektom i zajedno prijavljene.


title: Odluka (EU) 2015/2331 Europske središnje banke od 4. prosinca 2015. o odobrenju količine izdavanja kovanica u 2016. (ESB/2015/42)

text:
               12.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 328/121

         ODLUKA (EU) 2015/2331 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 4. prosinca 2015.
   o odobrenju količine izdavanja kovanica u 2016. (ESB/2015/42)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 128. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Od 1. siječnja 1999. Europska središnja banka (ESB) ima isključivo pravo odobriti količine kovanica koje izdaju države članice čija je valuta euro.

               (2)

               Devetnaest država članica čija je valuta euro podnijelo je na odobrenje ESB-u svoje procjene količina eurokovanica koje će se izdati u 2016., dopunjene napomenama za pojašnjenje metodologije predviđanja.

               (3)

               Budući da pravo država članica da izdaju eurokovanice ovisi o odobrenju ESB-a o količini izdanja, države članice ne smiju premašiti količine koje je odobrio ESB bez prethodnog odobrenja ESB-a,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odobrenje količine eurokovanica koja će se izdati 2016.
   ESB ovime odobrava količinu eurokovanica koju će izdati države članice čija je valuta euro u 2016. kako je navedeno u sljedećoj tablici:

               (u milijunima EUR)

               Izdavanje kovanica namijenjenih za optjecaj i izdavanje numizmatičkih kovanica (koje nisu namijenjene za optjecaj) u 2016.

               Belgija

               80,6

               Njemačka

               667,5

               Estonija

               10,3

               Irska

               38,8

               Grčka

               79,5

               Španjolska

               276,4

               Francuska

               266,0

               Italija

               35,0

               Cipar

               12,1

               Latvija

               20,0

               Litva

               32,3

               Luksemburg

               19,1

               Malta

               9,9

               Nizozemska

               52,5

               Austrija

               260,0

               Portugal

               53,4

               Slovenija

               30,0

               Slovačka

               17,0

               Finska

               45,0

         Članak 2.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviješteni adresati.
   Članak 3.
   Adresati
   Ova je Odluka upućena državama članicama čija je valuta euro.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 4. prosinca 2015.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


2013/558/EU: Odluka Europskog parlamenta od 17. travnja 2013. o razrješnici za izvršenje proračuna Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije za financijsku godinu 2011.


title: 2014/303/EU: Odluka Europske središnje banke od 20. veljače 2014. o zabrani monetarnog financiranja i remuneraciji državnih depozita od strane nacionalnih središnjih banaka (ESB/2014/8)

text:
               28.5.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 159/54

         ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 20. veljače 2014.
   o zabrani monetarnog financiranja i remuneraciji državnih depozita od strane nacionalnih središnjih banaka

      (ESB/2014/8)

      (2014/303/EU)

   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno drugu alineju članka 132. stavka 1.,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno drugu alineju članka 34. stavka 1.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 271.(d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 35. stavkom 6. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, u vezi s devetom uvodnom izjavom Uredbe Vijeća (EZ) br. 3603/93 (1), Upravno vijeće ovlašteno je ocijeniti ispunjavaju li nacionalne središnje banke obveze utvrđene Ugovorima. U tu svrhu, Upravno vijeće prati postupaju li nacionalne središnje banke u skladu sa zabranom monetarnog financiranja kao što je utvrđeno u članku 123. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Cilj ove Odluke jest pojasniti kriterije koje će Europska središnja banka (ESB) primjenjivati u odnosu na remuneraciju depozita koje drže države i tijela javne vlasti kod svojih središnjih banaka u odnosu na zabranu monetarnog financiranja prema Ugovoru, za potrebe gore navedene uloge praćenja Upravnog vijeća

               (2)

               Radi praćenja postupanja u skladu sa zabranom monetarnog financiranja utvrđenom u članku 123. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ESB će uzeti u obzir remuneraciju državnih depozita, koja ne bi smjela biti viša od remuneracije utemeljene na odgovarajućim kamatnim stopama na tržištu novca. Ova Odluka određuje tržišne kamatne stope koje će funkcionirati kao gornje granice za remuneraciju državnih depozita i koje će biti uzete u obzir kod praćenja postupanja u skladu s Ugovorom od 1. prosinca 2014.,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke:

               (a)

               „država” znači sve osobe javnog prava navedene u članku 123. Ugovora, kao što se tumači u smislu Uredbe (EZ) br. 3603/93, osim za kreditne institucije koje su u javnom vlasništvu, prema kojima, u pogledu ponude pričuva nacionalnih središnjih banaka, nacionalne središnje banke i ESB postupaju jednako kao i prema privatnim kreditnim institucijama;

               (b)

               „državni depoziti” znači prekonoćni i oročeni depoziti prihvaćeni od strane nacionalnih središnjih banaka od bilo koje države;

               (c)

               „kamatna stopa na neosiguranom prekonoćnom tržištu” znači: i. u odnosu na prekonoćne depozite u eurima, prosječna eurska prekonoćna kamatna stopa na europskom međubankovnom tržištu (EONIA); i ii. u odnosu na prekonoćne depozite u drugoj valuti, usporediva stopa;

               (d)

               „kamatna stopa na osiguranom tržištu” znači i. u odnosu na oročene depozite u eurima, referentna kamatna stopa za repo poslove (EUREPO) s usporedivim dospijećem, ako je primjenjivo; i ii. u odnosu na oročene depozite u drugoj valuti, usporediva stopa.

         Članak 2.
   Remuneracija državnih depozita i postupanje u skladu sa zabranom monetarnog financiranja
   1.   Za potrebe praćenja postupanja u skladu sa zabranom monetarnog financiranja, trebale bi se primjenjivati sljedeće gornje granice remuneracije državnih depozita kod nacionalnih središnjih banaka.

               (a)

               za prekonoćne depozite, kamatna stopa na neosiguranom prekonoćnom tržištu;

               (b)

               za oročene depozite, kamatna stopa na osiguranom tržištu, ili, ako nije raspoloživa, kamatna stopa na neosiguranom prekonoćnom tržištu.

         2.   Postupanje u skladu s gornjim granicama navedenim u stavku 1. ocjenjuje se u smislu svih značajnih činjenica koje se posebno odnose na svaki pojedinačni slučaj.
   Članak 3.
   Stupanje na snagu
   1.   ESB primjenjuje odredbe ove Odluke od 1. prosinca 2014.
   2.   Ova Odluka stupa na snagu 22. veljače 2014.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 20. veljače 2014.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993. o utvrđivanju definicija za primjenu zabrana iz članka 104. i članka 104.b stavka 1. Ugovora (SL L 332, 31.12.1993., str. 1.).


title: 82/505/EEZ: Odluka Vijeća od 12. srpnja 1982. o sklapanju Sporazuma o povremenom međunarodnom putničkom cestovnom prijevozu koji se obavlja autobusima (ASOR)

text:
               07/Sv. 015

               HR

               Službeni list Europske unije

               24

         31982D0505

               L 230/38

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               12.07.1982.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 12. srpnja 1982.
   o sklapanju Sporazuma o povremenom međunarodnom putničkom cestovnom prijevozu koji se obavlja autobusima (ASOR)
   (82/505/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 75.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da je Komisija u ime Europske ekonomske zajednice pregovarala s Austrijom, Španjolskom, Finskom, Norveškom, Portugalom, Švedskom, Švicarskom i Turskom o Sporazumu o povremenom međunarodnom putničkom cestovnom prijevozu koji se obavlja autobusima (ASOR) u skladu s uputama za pregovaranje koje je donijelo Vijeće;
   budući da će ASOR olakšati obavljanje povremenih usluga prijevoza te će promicati turizam u zapadnoj Europi,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   U ime Europske ekonomske zajednice odobrava se Sporazum o povremenom međunarodnom putničkom cestovnom prijevozu koji se obavlja autobusima (ASOR) zajedno s izjavama koje su priložene Završnom aktu.
   Tekstovi navedeni u prvom stavku priloženi su ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća pohranjuje akte predviđene u članku 18. Sporazuma (4).

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 1982.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. NØRGAARD

      (1)  SL C 31, 8.2.1982., str. 1.

      (2)  SL C 182, 19.7.1982., str. 27.

      (3)  Mišljenje dostavljeno 26. svibnja 1982. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (4)  Stupanje na snagu Sporazuma objavljuje Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europskih zajednica.