title: 2013/290/EU: Provedena odluka Komisije od 14. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2009/821/EZ vezano uz popis graničnih inspekcijskih postaja i veterinarskih jedinica u okviru sustava Traces radi pristupanja Hrvatske (priopćena pod brojem dokumenta C(2013) 3474)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 072

               HR

               Službeni list Europske unije

               165

         32013D0290

               L 164/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               14.06.2013.

      PROVEDENA ODLUKA KOMISIJE

   od 14. lipnja 2013.
   o izmjeni Odluke 2009/821/EZ vezano uz popis graničnih inspekcijskih postaja i veterinarskih jedinica u okviru sustava Traces radi pristupanja Hrvatske
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2013) 3474)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/290/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 3. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 50.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom Komisije 2009/821/EZ od 28. rujna 2009. o sastavljanju popisa odobrenih graničnih inspekcijskih postaja, o utvrđivanju određenih pravila o inspekcijskim pregledima koje provode veterinarski stručnjaci Komisije te o utvrđivanju veterinarskih jedinica u okviru sustava TRACES (1) utvrđen je u njezinom Prilogu I. popis graničnih inspekcijskih postaja odobrenih u skladu s direktivama 91/496/EEZ (2) i 97/78/EZ (3), a u njezinom Prilogu II. popis središnjih, regionalnih i lokalnih jedinica u integriranom kompjuteriziranom veterinarskom sustavu (Traces).

               (2)

               Odluka 2009/821/EZ koju je donijela Komisija ostaje na snazi i poslije 1. srpnja 2013. te je se zato treba prilagoditi zbog pristupanja Hrvatske. Potrebne prilagodbe nisu predviđene Aktom o pristupanju Hrvatske (4) te ih se zato treba usvojiti ovom Odlukom prije pristupanja, kako bi se primjenjivale od pristupanja.

               (3)

               Procesom proširenja dolazi do značajne promjene kopnene granice nove Unije sa susjednim trećim zemljama, uz proširenje obalne granice koja obuhvaća veći dio morske obale Sredozemnog mora uz dodatak jedne međunarodne zračne luke.

               (4)

               Lokacije predložene kao granične inspekcijske postaje s trećim zemljama u Hrvatskoj preispitala je revizijska služba Komisije (ranije nazivana inspekcijska služba Komisije), Ured za hranu i veterinarstvo (FVO). Smatra se da će te lokacije biti dovršene prema zahtjevima Unije do pristupanja. Zato je potrebno predložene lokacije u Hrvatskoj dodati na popis odobrenih graničnih inspekcijskih postaja u državama članicama navedenim u Prilogu I. Odluci 2009/821/EZ.

               (5)

               Istodobno, kao posljedica pristupanja Hrvatske, određene države članice, tj. Mađarska i Slovenija, neće više imati granice s trećim zemljama. To će imati za posljedicu da će neke kopnene granične inspekcijske postaje u tim državama članicama postati suvišne. Zato je potrebno izmijeniti popis odobrenih graničnih inspekcijskih postaja u tim dvjema državama članicama navedenim u Prilogu I. Odluci 2009/821/EZ.

               (6)

               Osim toga, procesom proširenja dodat će se lokalne veterinarske jedinice u Hrvatskoj za korištenje u Tracesu. Zato te lokalne veterinarske jedinice treba dodati na popis lokalnih jedinica u Traces za države članice, utvrđen u Prilogu II. Odluci 2009/821/EZ.

               (7)

               Zato je potrebno izmijeniti Odluku 2009/821/EZ.

               (8)

               Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prilozi I. i II. Odluci 2009/821/EZ izmjenjuju se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Izmjene navedene u Prilogu stupaju na snagu ovisno o i od datuma stupanja na snagu Ugovora o pristupanju Hrvatske.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. lipnja 2013.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  SL L 296, 12.11.2009., str. 1.

      (2)  SL L 268, 24.9.1991., str. 56.

      (3)  SL L 24, 30.1.1998., str. 9.

      (4)  SL L 112, 24.4.2012., str. 21.
   PRILOG
   Prilozi I. i II. Odluci 2009/821/EZ mijenjaju se kako slijedi:

               (1)

               Prilog I. zamjenjuje se sljedećim:

                           (a)

                           u dijelu iza Francuske, dodaje se sljedeći dio za Hrvatsku:

                              „Страна: ХЪРВАТИЯ — Země: CHORVATSKO — Land: KROATIEN — Land: KROATIEN — Riik: HORVAATIA — Χώρα: ΚΡΟΑΤΙΑ — Country: CROATIA — País: CROACIA — Pays: CROATIE — Zemlja: HRVATSKA — Paese: CROAZIA — Valsts: HORVĀTIJA — Šalis: KROATIJA — Ország: HORVÁTORSZÁG — Pajjiż: KROAZJA — Land: KROATIË — Kraj: CHORWACJA — País: CROÁCIA — Țara: CROAȚIA — Krajina: CHORVÁTSKO — Država: HRVAŠKA — Maa: KROATIA — Land: KROATIEN

                                       Bajakovo

                                       HR VUK 3

                                       R

                                       HC (2), NHC(2)

                                       Karasovići

                                       HR KRS 3

                                       R

                                       HC (2), NHC(2)

                                       Nova Sela

                                       HR MET 3

                                       R

                                       HC (2), NHC(2)

                                       E, O

                                       Ploče

                                       HR PLE 1

                                       P

                                       HC, NHC

                                       Rijeka

                                       HR RJK 1

                                       P

                                       HC, NHC

                                       Stara Gradiška

                                       HR SGS 3

                                       R

                                       HC, NHC

                                       U, E, O

                                       Zagreb

                                       HR ZAG 4

                                       A

                                       HC (2), NHC(2)

                                       O”

                           (b)

                           u dijelu za Mađarsku, brišu se unosi za željezničku u Gyékényesu i za cestovnu u Letenye;

                           (c)

                           u dijelu za Sloveniju, brišu se unosi za željezničku u Dobovi te za cestovnu u Gruškovju, Jelšanima i Obrežju;

               (2)

               U Prilogu II. iza Francuske, dodaje se sljedeći dio za Hrvatsku:
               „Страна: ХЪРВАТИЯ — Šalis: KROATIJA — Země: CHORVATSKO — Ország: HORVÁTORSZÁG — Land: KROATIË — Pajjiż: KROAZJA — Land: KROATIEN — Land: KROATIEN — Riik: HORVAATIA — Kraj: CHORWACJA — Χώρα: ΚΡΟΑΤΙΑ — País: CROACIA — Country: CROATIA — Țara: CROAȚIA — País: CROÁCIA — Krajina: CHORVÁTSKO — Pays: CROATIE — Zemlja: HRVATSKA — Država: HRVAŠKA — Paese: CROAZIA — Maa: KROATIA — Valsts: HORVĀTIJA — Land: KROATIEN

                  ЛОКАЛНА ЕДИНИЦА — VIETINIAI VIENETAI — MÍSTNÍ JEDNOTKA — HELYI EGYSÉGEK — LOKALE ENHEDER — UNITA’ LOKALI — ÖRTLICHE EINHEITEN — LOKALE EENHEDEN — KOHALIK ASUTUS — JEDNOSTKA LOKALNA — ΤΟΠΙΚΕΣ ΜΟΝΑΔΕΣ — UNIDADES LOCAIS — LOCAL UNITS — UNITĂȚI LOCALE — UNIDADES LOCALES — MIESTNA JEDNOTKA — UNITÉS LOCALES — LOKALNE JEDINICE — OBMOĆNA ENOTA — UNITÀ LOCALI — PAIKALLISET YKSIKÖT — LOKĀLĀ VIENĪBA — LOKALA ENHETER

                           HR00001

                           BJELOVAR

                           HR00007

                           GRAD ZAGREB

                           HR00002

                           OSIJEK

                           HR00003

                           RIJEKA

                           HR00009

                           ŠIBENIK

                           HR00008

                           SLAVONSKI BROD

                           HR00004

                           SPLIT

                           HR00005

                           VARAŽDIN

                           HR00006

                           ZAGREB”


title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/180 оd 9. veljače 2016. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama u pogledu unosa za Estoniju, Litvu i Poljsku (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 686) (Tekst značajan za EGP)

text:
               11.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 35/12

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/180
   оd 9. veljače 2016.
   o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama u pogledu unosa za Estoniju, Litvu i Poljsku

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 686)

   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice radi uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice radi uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (3), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama. U dijelovima I., II., III i IV. Priloga toj Provedbenoj odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u tim državama članicama razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju. Taj popis uključuje određena područja u Estoniji, Italiji, Latviji, Litvi i Poljskoj.

               (2)

               Od rujna 2014. nije prijavljena epidemija afričke svinjske kuge kod domaćih svinja u područjima Ignalina rajono savivaldybė, Molėtai, Rokiškis, Švenčionys, Utena, Zarasai i Visaginas savivaldybė u Litvi. Osim toga, na gospodarstvima se nadzor biosigurnosnih mjera provodi na zadovoljavajući način i rezultati nadzora ne pokazuju postojanje virusa afričke svinjske kuge na gospodarstvima u tim područjima Litve. To je znak poboljšanja epidemiološke situacije. U skladu s tim, ta područja te države članice sada bi trebala biti navedena u dijelu II., umjesto u dijelu III. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU.

               (3)

               U prosincu 2015. zabilježen je malen broj slučajeva afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Estoniji, Litvi i Poljskoj u područjima navedenima u dijelu II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU, u blizini područja navedenih u dijelu I. toga Priloga. U istome razdoblju jedan slučaj afričke svinjske kuge kod divljih svinja zabilježen je u Estoniji u području navedenom u dijelu I. toga Priloga.

               (4)

               U procjeni rizika koji ta situacija zdravlja životinja predstavlja kad je riječ o afričkoj svinjskoj kugi u Estoniji, Latviji i Poljskoj trebalo bi uzeti u obzir razvoj trenutačne epidemiološke situacije u Uniji u pogledu te bolesti. Kako bi se usmjerile mjere kontrole zdravlja životinja, spriječilo širenje afričke svinjske kuge i nepotrebno ometanje trgovine u Uniji te izbjeglo da treće zemlje uvedu neopravdane prepreke trgovini, popis Unije koji sadržava područja obuhvaćena mjerama kontrole zdravlja životinja utvrđen u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi izmijeniti kako bi se uzela u obzir promijenjena epidemiološka situacija u pogledu te bolesti u Estoniji, Litvi i Poljskoj.

               (5)

               Provedbenu odluku 2014/709/EU trebalo bi stoga izmijeniti radi ažuriranja područja Estonije i Poljske navedenih u dijelovima I. i II. te područja Litve navedenih u dijelovima I., II. i III.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2016.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

      (2)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

      (3)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

      (4)  Provedbena odluka Komisije 2014/709/EU od 9. listopada 2014. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke 2014/178/EU (SL L 295, 11.10.2014., str. 63.).

      PRILOG

            „PRILOG
            DIO I.
            1.   Estonija

            Sljedeća područja u Estoniji:

                        —

                        Keila linn,

                        —

                        Kunda linn,

                        —

                        Loksa linn,

                        —

                        Maardu linn,

                        —

                        Mustvee linn,

                        —

                        Pärnu linn,

                        —

                        Saue linn,

                        —

                        Tallinn linn,

                        —

                        Läänemaa maakond,

                        —

                        dio Kuusalu valda koji je smješten sjeverno od ceste 1 (E20),

                        —

                        Audru vald,

                        —

                        Haljala vald,

                        —

                        Harku vald,

                        —

                        Jõelähtme vald,

                        —

                        Keila vald,

                        —

                        Kernu vald,

                        —

                        Kiili vald,

                        —

                        Koonga vald,

                        —

                        Lavassaare vald,

                        —

                        Nissi vald,

                        —

                        Padise vald,

                        —

                        Raasiku vald,

                        —

                        Rae vald,

                        —

                        Saku vald,

                        —

                        Saue vald,

                        —

                        Sauga vald,

                        —

                        Sindi vald,

                        —

                        Tõstamaa vald,

                        —

                        Varbla vald,

                        —

                        Vasalemma vald,

                        —

                        Vihula vald,

                        —

                        Viimsi vald.

                  2.   Latvija

            Sljedeća područja u Latviji:

                        —

                        u Ogres novads, Suntažu i Ogresgala pagasti,

                        —

                        Ādažu novads,

                        —

                        Amatas novads,

                        —

                        Carnikavas novads,

                        —

                        Garkalnes novads,

                        —

                        Ikšķiles novads,

                        —

                        Inčukalna novads,

                        —

                        Jaunjelgavas novads,

                        —

                        Ķeguma novads,

                        —

                        Līgatnes novads,

                        —

                        Mālpils novads,

                        —

                        Neretas novads,

                        —

                        Ropažu novads,

                        —

                        Salas novads,

                        —

                        Siguldas novads,

                        —

                        Vecumnieku novads,

                        —

                        Viesītes novads.

                  3.   Litva

            Sljedeća područja u Litvi:

                        —

                        u Jurbarkas rajono savivaldybė, Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus i Juodaičių seniūnijos,

                        —

                        u Pakruojis rajono savivaldybė, Klovainių, Rozalimo i Pakruojo seniūnijos,

                        —

                        u Panevežys rajono savivaldybė, dio Krekenavos seniūnijos smješten zapadno od rijeke Nevėžis,

                        —

                        u Raseiniai rajono savivaldybė, Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų i Šiluvos seniūnijos,

                        —

                        u Šakiai rajono savivaldybė, Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų, Šakių seniūnijos,

                        —

                        Pasvalys rajono savivaldybė,

                        —

                        Vilkaviškis rajono savivaldybė,

                        —

                        Radviliškis rajono savivaldybė,

                        —

                        Kalvarija savivaldybė,

                        —

                        Kazlų Rūda savivaldybė,

                        —

                        Marijampolė savivaldybė.

                  4.   Poljska

            Sljedeća područja u Poljskoj:
            U województwo podlaskie:

                        —

                        gminy Augustów, uključujući grad Augustów, Nowinka, Płaska, Sztabin i Bargłów Kościelny u powiat augustowski,

                        —

                        gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady, i Dobrzyniewo Duże u powiat białostocki,

                        —

                        gminy Dubicze Cerkiewne, Kleszczele i Czeremcha u powiat hajnowski,

                        —

                        gminy Grodzisk, Dziadkowice i Milejczyce u powiat siemiatycki,

                        —

                        gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie, uključujući grad Wysokie Mazowieckie, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo i Ciechanowiec u powiat wysokomazowiecki,

                        —

                        powiat sejneński,

                        —

                        gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki, Raczki u powiat suwalski,

                        —

                        gmina Rutki u powiat zambrowski,

                        —

                        gminy Suchowola i Korycin u powiat sokólski,

                        —

                        powiat bielski,

                        —

                        powiat M. Białystok,

                        —

                        powiat M. Suwałki,

                        —

                        powiat moniecki.

                  DIO II.
            1.   Estonija

            Sljedeća područja u Estoniji:

                        —

                        Kallaste linn,

                        —

                        Rakvere linn,

                        —

                        Tartu linn,

                        —

                        Vändra linn,

                        —

                        Viljandi linn,

                        —

                        Ida-Virumaa maakond,

                        —

                        Põlvamaa maakond,

                        —

                        Raplamaa maakond,

                        —

                        dio Kuusalu valda smješten južno od ceste 1 (E20),

                        —

                        dio Palamuse valda smješten istočno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Pärsti valda smješten zapadno od ceste 24126,

                        —

                        dio Suure-Jaani valda smješten zapadno od ceste 49,

                        —

                        dio Tabivere valda smješten istočno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Tamsalu valda smješten sjeveroistočno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Tartu valda smješten istočno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Viiratsi valda smješten zapadno od crte koja se proteže zapadnim dijelom ceste 92 do križanja s cestom 155, zatim cestom 155 do križanja s cestom 24156, zatim cestom 24156 do prelaska rijeke Verilaske, zatim rijekom Verilaske do južne granice valda,

                        —

                        Abja vald,

                        —

                        Aegviidu vald,

                        —

                        Alatskivi vald,

                        —

                        Anija vald,

                        —

                        Are vald,

                        —

                        Häädemeeste vald,

                        —

                        Haaslava vald,

                        —

                        Halinga vald,

                        —

                        Halliste vald,

                        —

                        Kadrina vald,

                        —

                        Kambja vald,

                        —

                        Karksi vald,

                        —

                        Kasepää vald,

                        —

                        Kõpu vald,

                        —

                        Kose vald,

                        —

                        Kõue vald,

                        —

                        Laekvere vald,

                        —

                        Luunja vald,

                        —

                        Mäksa vald,

                        —

                        Meeksi vald,

                        —

                        Paikuse vald,

                        —

                        Pala vald,

                        —

                        Peipsiääre vald,

                        —

                        Piirissaare vald,

                        —

                        Rägavere vald,

                        —

                        Rakvere vald,

                        —

                        Saarde vald,

                        —

                        Saare vald,

                        —

                        Sõmeru vald,

                        —

                        Surju vald,

                        —

                        Tahkuranna vald,

                        —

                        Tapa vald,

                        —

                        Tootsi vald,

                        —

                        Tori vald,

                        —

                        Vändra vald,

                        —

                        Vara vald,

                        —

                        Vinni vald,

                        —

                        Viru-Nigula vald,

                        —

                        Võnnu vald.

                  2.   Latvija

            Sljedeća područja u Latviji:

                        —

                        Krimuldas novads,

                        —

                        u Limbažu novads, Skultes, Vidrižu, Limbažu i Umurgas pagasti,

                        —

                        u Ogres novads, Krapes, Ķeipenes, Lauberes, Madlienas, Mazozolu, Menģeles i Taurupes pagasti,

                        —

                        Priekuļu novads,

                        —

                        u Salacgrīvas novads, Liepupes pagasts,

                        —

                        Aizkraukles novads,

                        —

                        Aknīstes novads,

                        —

                        Alūksnes novads,

                        —

                        Apes novads,

                        —

                        Baltinavas novads,

                        —

                        Balvi novads,

                        —

                        Cēsu novads,

                        —

                        Cesvaines novads,

                        —

                        Ērgļu novads,

                        —

                        Gulbenes novads,

                        —

                        Ilūkstes novads,

                        —

                        Jaunpiebalgas novads,

                        —

                        Jēkabpils novads,

                        —

                        Kocēnu novads,

                        —

                        Kokneses novads,

                        —

                        Krustpils novads,

                        —

                        Lielvārdes novads,

                        —

                        Līvānu novads,

                        —

                        Lubānas novads,

                        —

                        Madonas novads,

                        —

                        Pārgaujas novads,

                        —

                        Pļaviņu novads,

                        —

                        Raunas novads,

                        —

                        Rugāju novads,

                        —

                        Saulkrastu novads,

                        —

                        Sējas novads,

                        —

                        Skrīveru novads,

                        —

                        Smiltenes novads,

                        —

                        Varakļānu novads,

                        —

                        Vecpiebalgas novads,

                        —

                        Viļakas novads,

                        —

                        Jēkabpils republikas pilsēta,

                        —

                        Valmiera republikas pilsēta.

                  3.   Litva

            Sljedeća područja u Litvi:

                        —

                        u Anykščiai rajono savivaldybė, Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai seniūnijos i dio Svėdasai smješten južno od ceste br. 118,

                        —

                        u Jonava rajono savivaldybė, Šilų i Bukonių seniūnijos te u Žeimių seniūnija, Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka, Naujokai kaimai,

                        —

                        u Kaišiadorys rajono savivaldybė, Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Paparčių, Žąslių, Žiežmarių i Žiežmarių apylinkės seniūnijos te dio Rumšiškių seniūnija smješten južno od ceste N. A1,

                        —

                        u Kaunas rajono savivaldybė, Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių i Zapyškio seniūnijos,

                        —

                        u Kėdainiai rajono savivaldybė, Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos, Kėdainių miesto seniūnijos,

                        —

                        u Panevėžys rajono savivaldybė Karsakiškio, Naujamiesčio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos i dio Krekenavos seniūnija smješten istočno od rijeke Nevėžis,

                        —

                        u Šalčininkai rajono savivaldybė, Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių, Dieveniškių seniūnijos,

                        —

                        u Varėna rajono savivaldybė, Kaniavos, Marcinkonių, Merkinės seniūnijos,

                        —

                        Alytus miesto savivaldybė,

                        —

                        Kaišiadorys miesto savivaldybė,

                        —

                        Kaunas miesto savivaldybė,

                        —

                        Panevėžys miesto savivaldybė,

                        —

                        Vilnius miesto savivaldybė,

                        —

                        Alytus rajono savivaldybė,

                        —

                        Biržai rajono savivaldybė,

                        —

                        Druskininkai rajono savivaldybė,

                        —

                        Ignalina rajono savivaldybė,

                        —

                        Lazdijai rajono savivaldybė,

                        —

                        Molėtai rajono savivaldybė,

                        —

                        Prienai rajono savivaldybė,

                        —

                        Rokiškis rajono savivaldybė,

                        —

                        Širvintos rajono savivaldybė,

                        —

                        Švenčionys rajono savivaldybė,

                        —

                        Ukmergė rajono savivaldybė,

                        —

                        Utena rajono savivaldybė,

                        —

                        Vilnius rajono savivaldybė,

                        —

                        Zarasai rajono savivaldybė,

                        —

                        Birštonas savivaldybė,

                        —

                        Elektrėnai savivaldybė,

                        —

                        Visaginas savivaldybe.

                  4.   Poljska

            Sljedeća područja u Poljskoj:
            U podlaskie województwo:

                        —

                        gminy Czarna Białostocka, Supraśl, Wasilków i Zabłudów u powiat białostocki,

                        —

                        gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór i Sidra u powiat sokólski,

                        —

                        gmina Lipsk u powiat augustowski,

                        —

                        gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka uključujući grad Hajnówka, Narew i Narewka u powiat hajnowski.

                  DIO III.
            1.   Estonija

            Sljedeća područja u Estoniji:

                        —

                        Elva linn,

                        —

                        Jõgeva linn,

                        —

                        Põltsamaa linn,

                        —

                        Võhma linn,

                        —

                        Järvamaa maakond,

                        —

                        Valgamaa maakond,

                        —

                        Võrumaa maakond,

                        —

                        dio Palamuse valda smješten zapadno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Pärsti valda smješten istočno od ceste 24126,

                        —

                        dio Suure-Jaani valda smješten istočno od ceste 49,

                        —

                        dio Tabivere valda smješten zapadno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Tamsalu valda smješten jugozapadno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Tartu valda smješten zapadno od željezničke pruge Tallinn – Tartu,

                        —

                        dio Viiratsi valda smješten istočno od crte koja se proteže zapadnim dijelom ceste 92 do križanja s cestom 155, zatim cestom 155 do križanja s cestom 24156, zatim cestom 24156 do prelaska rijeke Verilaske, zatim rijekom Verilaske do južne granice valda,

                        —

                        Jõgeva vald,

                        —

                        Kolga-Jaani vald,

                        —

                        Konguta vald,

                        —

                        Kõo vald,

                        —

                        Laeva vald,

                        —

                        Nõo vald,

                        —

                        Paistu vald,

                        —

                        Pajusi vald,

                        —

                        Põltsamaa vald,

                        —

                        Puhja vald,

                        —

                        Puurmani vald,

                        —

                        Rakke vald,

                        —

                        Rannu vald,

                        —

                        Rõngu vald,

                        —

                        Saarepeedi vald,

                        —

                        Tähtvere vald,

                        —

                        Tarvastu vald,

                        —

                        Torma vald,

                        —

                        Ülenurme vald,

                        —

                        Väike-Maarja vald.

                  2.   Latvija

            Sljedeća područja u Latviji:

                        —

                        u Limbažu novads, Viļķenes, Pāles i Katvaru pagasti,

                        —

                        u Salacgrīvas novads, Ainažu i Salacgrīvas pagasti,

                        —

                        Aglonas novads,

                        —

                        Alojas novads,

                        —

                        Beverīnas novads,

                        —

                        Burtnieku novads,

                        —

                        Ciblas novads,

                        —

                        Dagdas novads,

                        —

                        Daugavpils novads,

                        —

                        Kārsavas novads,

                        —

                        Krāslavas novads,

                        —

                        Ludzas novads,

                        —

                        Mazsalacas novads,

                        —

                        Naukšēnu novads,

                        —

                        Preiļu novads,

                        —

                        Rēzeknes novads,

                        —

                        Riebiņu novads,

                        —

                        Rūjienas novads,

                        —

                        Strenču novads,

                        —

                        Valkas novads,

                        —

                        Vārkavas novads,

                        —

                        Viļānu novads,

                        —

                        Zilupes novads,

                        —

                        Daugavpils republikas pilsēta,

                        —

                        Rēzekne republikas pilsēta.

                  3.   Litva

            Sljedeća područja u Litvi:

                        —

                        u Anykščiai rajono savivaldybė, Viešintos seniūnija i dio Svėdasai seniūnija smješten sjeverno od ceste br. 118,

                        —

                        u Jonava rajono savivaldybė, Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių i Kulvos seniūnijos te, u Žeimiai seniūnija, kaimai Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai i Žeimių miestelis,

                        —

                        u Kaišiadorys rajono savivaldybė, Palomenės i Pravieniškių seniūnijos te dio Rumšiškių seniūnija smješten sjeverno od ceste N. A1,

                        —

                        u Kaunas rajono savivaldybė, Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos i Neveronių seniūnijos,

                        —

                        u Kėdainiai rajono savivaldybė, Pelėdnagių seniūnija,

                        —

                        u Šalčininkai rajono savivaldybė, Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos, Kalesninkų seniūnijos,

                        —

                        u Varėna rajono savivaldybė, Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos, Vydenių seniūnijos,

                        —

                        Jonava miesto savivaldybė,

                        —

                        Kupiškis rajono savivaldybė,

                        —

                        Trakai rajono savivaldybė.

                  4.   Poljska

            Sljedeća područja u Poljskoj:
            U podlaskie województwo:

                        —

                        gminy Gródek i Michałowo u powiat białostocki,

                        —

                        gminy Krynki, Kuźnica, Sokółka i Szudziałowo u powiat sokólski.

                  DIO IV.

               Italija

            Sljedeća područja u Italiji:
            Sva područja Sardinije.”


title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/1255 оd 11. srpnja 2017. o predlošku za opis nacionalnih sustava i postupaka za primanje organizacija za članove i partnere EURES-a (Tekst značajan za EGP. )

text:
               12.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 179/18

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/1255
   оd 11. srpnja 2017.
   o predlošku za opis nacionalnih sustava i postupaka za primanje organizacija za članove i partnere EURES-a
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (1), posebno njezin članak 11. stavak 8.,
   nakon savjetovanja s Odborom za EURES,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EU) 2016/589 propisuju se, među ostalim, osnovna načela i kriteriji za primanje članova i partnera EURES-a.

               (2)

               U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/589 svaka država članica trebala bi, najkasnije do 13. svibnja 2018., uspostaviti sustav za primanje organizacija za članove i partnere EURES-a, praćenje njihovih aktivnosti i njihove usklađenosti s primjenjivim pravom kod primjene ove Uredbe i, prema potrebi, za opoziv njihova primanja.

               (3)

               Organizacije koje u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) 2016/589 smiju sudjelovati kao članovi i partneri EURES-a tijekom prijelaznog razdoblja trebale bi, kako bi mogle ostati u mreži EURES-a nakon isteka prijelaznog razdoblja, podnijeti zahtjeve koji se rješavaju u okviru tih sustava primanja.

               (4)

               Javne službe za zapošljavanje imenovane u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2016/589 ne podliježu sustavima primanja, ali bi trebale ispunjavati obveze i kriterije utvrđene u tom članku.

               (5)

               U skladu s člankom 11. stavcima 6. i 7. Uredbe (EU) 2016/589 države članice, posredstvom svojih nacionalnih koordinacijskih ureda, obavješćuju Europski koordinacijski ured o svojim sustavima primanja i o odobrenim, odbijenim ili opozvanim zahtjevima, a Europski koordinacijski ured trebao bi proslijediti te informacije drugim nacionalnim koordinacijskim uredima.

               (6)

               Sustavnom razmjenom informacija i suradnjom među državama članicama može se poduprijeti povećanje kvalitete oblikovanja nacionalnih sustava primanja i njihove primjene.

               (7)

               Kako bi se osigurala otvorena razmjena informacija i uzajamno učenje među državama članicama, nužno je upotrebljavati zajednički predložak za opisivanje nacionalnih sustava primanja i uspostaviti mehanizam za razmjenu informacija.

               (8)

               Predložak bi trebalo s vremenom prilagođavati kako bi se uključile promjene na tržištu službi za zapošljavanje i ostale promjene. Stoga je važno uspostaviti model upravljanja kako bi se osiguralo primjereno savjetovanje i uključivanje nacionalnih koordinacijskih ureda prije donošenja izmjena predloška,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Predmet
   Ovom Odlukom uspostavlja se predložak koji države članice trebaju upotrebljavati kada opisuju svoje sustave za primanje članova i partnera EURES-a uspostavljene u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/589 (nacionalni sustavi primanja), postupak izmjene predloška i mehanizme razmjene informacija o sustavima primanja s drugim državama članicama.
   Članak 2.
   Opća načela
   1.   Države članice razmjenjuju informacije o svojim sustavima primanja u skladu sa zajedničkim predloškom iz članka 6. i ažuriraju te informacije u slučaju promjena.
   2.   Za potrebe sustava primanja, svaka država članica osigurava sljedeće funkcije:

               (a)

               obradu i ocjenjivanje zahtjeva organizacija da postanu članovi ili partneri EURES-a;

               (b)

               donošenje odluka o odobravanju ili odbijanju takvih zahtjeva i o opozivu primanja;

               (c)

               rješavanje pritužbi na odluke iz točke (b) i odlučivanje o njima i ponudu pravnih lijekova protiv takvih odluka;

               (d)

               praćenje usklađenosti članova i partnera EURES-a s nacionalnim sustavom primanja i obvezama iz Uredbe (EU) 2016/589.

         3.   Države članice osiguravaju da se podnositelji zahtjeva jasno obavješćuju o načinu rješavanja njihovih zahtjeva, posebno u pogledu razmjene informacija s ostalim državama članicama o odlukama o primanju, praćenju i opozivima.
   Članak 3.
   Uloge i odgovornosti nacionalnih koordinacijskih ureda
   Kako je propisano člankom 11. stavkom 6. Uredbe (EU) 2016/589, nacionalni koordinacijski uredi odgovorni su u svojim državama članicama za obavješćivanje Europskog koordinacijskog ureda o nacionalnom sustavu primanja i njegovoj primjeni, posebno na sljedeće načine:

               (a)

               pružanjem informacija o nacionalnim sustavima primanja, među ostalim o svim primijenjenim kriterijima i zahtjevima, podnošenjem ispunjenog zajedničkog predloška iz članka 6. i, prema potrebi, njegovim ažuriranjem;

               (b)

               obavješćivanjem Europskog koordinacijskog ureda o članovima i partnerima EURES-a primljenima u skladu s nacionalnim sustavom primanja;

               (c)

               obavješćivanjem Europskog koordinacijskog ureda o odbijanju primanja zbog neusklađenosti, posebno s odjeljkom 1. točkom 1. Priloga I. Uredbi (EU) 2016/589;

               (d)

               obavješćivanjem Europskog koordinacijskog ureda o opozivu primanja članova i partnera EURES-a i o razlozima za taj opoziv.

         Članak 4.
   Uloge i odgovornosti Europskog koordinacijskog ureda
   1.   Europski koordinacijski ured odgovoran je za podupiranje razmjene informacija među državama članicama o nacionalnim sustavima primanja i njihovu radu, posebno na sljedeće načine:

               (a)

               stvaranjem i održavanjem posebnog odjeljka na EURES-ovu portalu Extranet kako bi se nacionalnim koordinacijskim uredima stavilo na raspolaganje sljedeće:

                           i.

                           predložak iz članka 6. i sve povezane informacije o njegovu ispunjavanju i podnošenju;

                           ii.

                           sve informacije koje su dostavili nacionalni koordinacijski uredi o svojim sustavima primanja i njihovoj primjeni u skladu s Uredbom (EU) 2016/589 i ovom Odlukom, vodeći računa o obvezi Europskog koordinacijskog ureda da proslijedi informacije o zahtjevu drugim nacionalnim koordinacijskim uredima u skladu s člankom 11. stavcima 6. i 7. Uredbe (EU) 2016/589;

                           iii.

                           mjesto za suradnju na kojem mogu razmjenjivati informacije o uspostavi nacionalnih sustava primanja i upravljanju njima;

               (b)

               osiguravanjem drugih alata, osposobljavanja i potpore koji su potrebni za olakšavanje razmjene informacija i uzajamnog učenja o ciklusu primanja;

               (c)

               redovitim informiranjem Koordinacijske skupine o funkcioniranju razmjene informacija i, prema potrebi, predlaganjem izmjena predloška i postupaka.

         2.   Europski koordinacijski ured objavljuje popis članova i partnera EURES-a na portalu EURES-a u dogovoru s pojedinim nacionalnim koordinacijskim uredima.
   Članak 5.
   Uloge i odgovornosti Koordinacijske skupine
   1.   Koordinacijska skupina pozorno prati rad nacionalnih sustava primanja i služi kao forum za razmjenu stajališta i najbolje prakse u cilju poboljšanja njihova funkcioniranja.
   2.   Koordinacijska skupina jednom godišnje provodi reviziju primjene ove Odluke i tako pridonosi izvješću o radu i izvješću o ex-post evaluaciji koje Komisija izrađuje u skladu s člancima 33. i 35. Uredbe (EU) 2016/589.
   3.   Ako odjeljak Extraneta iz članka 4. stavka 1. točke (a) ili informacije i dokumentaciju koji su s njime povezani treba prilagoditi ili izmijeniti, Europski koordinacijski ured savjetuje se s Koordinacijskom skupinom prije donošenja nove verzije, u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2016/589.
   Članak 6.
   Predložak
   1.   Nacionalni koordinacijski uredi upotrebljavaju elektroničku verziju predloška prikazanu u Prilogu za opis nacionalnih sustava primanja, primijenjenih kriterija i zahtjeva te tijela imenovanih za upravljanje tim sustavima.
   2.   Ispunjeni obrazac podnosi se Europskom koordinacijskom uredu čim bude uspostavljen nacionalni sustav primanja. U slučaju promjena u pogledu tako dostavljenih informacija, nacionalni koordinacijski ured bez odlaganja ispunjava i podnosi novi predložak s ažuriranim informacijama.
   Članak 7.
   Stupanje na snagu
   1.   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   2.   Europski koordinacijski ured razmjenjuje s nacionalnim koordinacijskim uredima elektroničku verziju predloška u Prilogu, sve njegove naknadne izmjene i sve ostale relevantne dokumente smjernica na EURES-ovu portalu Extranet najkasnije do 1. prosinca 2017.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 107, 22.4.2016., str. 1.

      PRILOG

         Predložak koji nacionalni koordinacijski uredi trebaju upotrebljavati za pružanje informacija o nacionalnim sustavima i postupcima za primanje organizacija za članove i partnere EURES-a

      Elektronička verzija ovog predloška i sve naknadno izmijenjene pročišćene verzije bit će dostupne nacionalnim koordinacijskim uredima na EURES-ovu portalu Extranet.
      I.   PRAVNA OSNOVA
      Upućivanje na nacionalne zakone/pravila/propise.
      II.   POSTUPAK ODABIRA ČLANOVA I PARTNERA EURES-a
      1.   Metoda

                  (a)

                  Opišite metodu odabranu za odabir članova i partnera EURES-a:

                              i.

                              poziv na iskaz interesa (otvoren ili usmjeren na određene organizacije. Ako je odgovor da, na koje organizacije i zašto?)

                              ii.

                              pavna nabava

                              iii.

                              poziv (ako je odgovor da, kojim organizacijama i zašto?)

                              iv.

                              ostalo

                  (b)

                  Objasnite kako se osigurava objava (primjerice, objavljuju li se obavijesti u elektroničkom obliku?)

            2.   Sprječavanje sukoba interesa
      Objasnite mjere za sprječavanje sukoba interesa iz članka 2. stavka 2. ove Odluke
      3.   Organizacija postupka primanja do dodjele

                  (a)

                  Tijelo zaduženo za obradu i ocjenjivanje zahtjeva

                  (b)

                  Zadaće tijela

            4.   Postupak dodjele/informiranje trećih stana

                  (a)

                  Tijelo zaduženo za donošenje odluka o odobrenju/odbijanju na temelju ocjenjivanja zahtjeva

                  (b)

                  Zadaće tijela

                  (c)

                  Vrijeme potrebno od podnošenja zahtjeva do obavješćivanja podnositelja o odobrenju/odbijanju

                  (d)

                  Objasnite kako se podnositelji zahtjeva obavješćuju o odobrenju/odbijanju njihova zahtjeva

                  (e)

                  Objasnite kako se objavljuju imena odabranih članova i partnera EURES-a kako bi se osigurala transparentnost

            5.   Osiguravanje odgovarajućeg pravnog postupka

                  (a)

                  Nadležno tijelo

                  (b)

                  Objasnite kako se postupa s pritužbama koje su povezane sa sustavom primanja

                  (c)

                  Dostupni pravni lijekovi nakon odbijanja primanja

            6.   Razdoblje primanja
      Je li primanje ograničenog trajanja? Ako jest, koliko traje?
      7.   Postupak ponovnog primanja
      Objasnite postupak i vremenski raspored
      8.   Naknade za zahtjeve
      Naplaćuju li se podnositeljima zahtjeva neke naknade? Ako se naplaćuju, kako se određuju?
      III.   KRITERIJI ZA PRIMANJE

                  1.

                  Primjena minimalnih kriterija iz Priloga I. Uredbi (EU) 2016/589.

                  2.

                  Mogući nacionalni kriteriji i razlozi zašto su nužni za svrhe utvrđene u članku 11. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/589.

            IV.   PRAĆENJE

                  1.

                  Nadležno tijelo/tijela

                  2.

                  Metoda (utemeljena na podacima, kontrola i revizija, nasumične provjere itd.)

                  3.

                  Učestalost pregleda

                  4.

                  Rješavanje pritužbi povezanih s radom članova i partnera EURES-a

                  5.

                  Posljedice nepoštivanja zahtjeva sustava primanja i obveza iz Uredbe (EU) 2016/589

            V.   POSTUPAK OPOZIVA PRIMANJA

                  1.

                  Nadležno tijelo

                  2.

                  Zadaće tijela

                  3.

                  Objasnite postupak i vremenski raspored za rješavanje predmeta

                  4.

                  Pravni lijekovi dostupni nakon opoziva

            VI.   KRITERIJI ZA OPOZIV PRIMANJA
      Navedite nacionalne kriterije za opoziv primanja
      VII.   POPIS ČLANOVA I PARTNERA EURES-a
      Popis članova i partnera EURES-a prilaže se predlošku kada se on podnosi Europskom koordinacijskom uredu te se redovito ažurira.


title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2042 оd 13. studenoga 2015. o istovrijednosti regulatornog okvira Švicarske i zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju u pogledu središnjih drugih ugovornih strana

text:
               14.11.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 298/42

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/2042
   оd 13. studenoga 2015.
   o istovrijednosti regulatornog okvira Švicarske i zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju u pogledu središnjih drugih ugovornih strana
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25. stavak 6.,
   budući da:

               (1)

               Postupkom priznavanja središnje druge ugovorne strane (central counterparty, CCP) s poslovnim nastanom u trećoj zemlji, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, želi se CCP-ovima koji imaju poslovni nastan i odobrenje u trećoj zemlji čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima tom Uredbom omogućiti pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja ili mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose tako postizanju glavnog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012, odnosno smanjenju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i stabilnih CCP-ova u poravnanje ugovora o OTC izvedenicama („OTC izvedenice”), uključujući CCP-ove koji imaju poslovni nastan i odobrenje u trećoj zemlji.

               (2)

               Da bi se pravni sustav treće zemlje u pogledu CCP-ova smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije, ishod primjenjivog pravnog i nadzornog sustava trebao bi u smislu postizanja regulatornih ciljeva u velikoj mjeri biti istovrijedan zahtjevima Unije. Stoga je svrha procjene istovrijednosti provjeriti osigurava li se pravnim i nadzornim sustavom Švicarske da CCP-ovi koji ondje imaju poslovni nastan i odobrenje ne izlažu članove sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji višoj razini rizika nego što bi ih izložili CCP-ovi koji imaju odobrenje u Uniji i da posljedično razinu sistemskog rizika u Uniji ne čine neprihvatljivom.

               (3)

               Dana 1. rujna 2013. Komisija je zaprimila stručni savjet Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”) u vezi s pravnim i nadzornim sustavom koji se u Švicarskoj primjenjuje na CCP-ove koji ondje imaju odobrenje. Zaključak je stručnog savjeta da se pravnim i nadzornim sustavom koji se primjenjuje u području nadležnosti Švicarske osigurava da CCP-ovi koji ondje imaju odobrenje poštuju pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

               (4)

               U skladu s člankom 25. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 moraju biti ispunjena tri uvjeta kako bi se utvrdilo jesu li pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu CCP-ova istovrijedni onima koji su utvrđeni tom Uredbom.

               (5)

               Prema prvom uvjetu CCP-ovi koji imaju odobrenje u trećoj zemlji moraju ispunjivati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

               (6)

               Pravno obvezujući zahtjevi Švicarske koji se primjenjuju na druge ugovorne strane koje ondje imaju odobrenje sastoje se od Pravilnika Nacionalne banke od 18. ožujka 2004. („Pravilnik Nacionalne banke”) i propisa koje je Švicarska nacionalna banka („SNB”) donijela na temelju tog Pravilnika, zajedno sa Saveznim zakonom o bankama i štedionicama („Zakon o bankama”) te pravilnicima i odlukama koje je izdalo Švicarsko tijelo nadležno za nadzor financijskog tržišta („FINMA”). Pravilnik Nacionalne banke nedavno je revidiran u cilju provedbe načela za infrastrukture financijskih tržišta („PFMI”), koja su objavili Odbor za platni sustav i sustav namire (CPSS) i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO), te postizanja istovrijednosti s Uredbom (EU) br. 648/2012. Revidirani regulatorni okvir donosi mnoge razlike između pravno obvezujućih zahtjeva koji se na CCP-ove primjenjuju u okviru nadležnosti Švicarske i pravno obvezujućih zahtjeva koji se na CCP-ove primjenjuju na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012. Međutim, SNB je objavio izvješće s objašnjenjima djelomične revizije Pravilnika Nacionalne banke koje sadržava smjernice u pogledu tumačenja Pravilnika Nacionalne banke te u kojem je prije svega objašnjeno da se revidiranim Pravilnikom Nacionalne banke provode PFMI-jevi te da bi Pravilnik Nacionalne banke trebalo tumačiti uzimajući u obzir PFMI-jeve i glave IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012.

               (7)

               Osim toga, CCP-ovi koji imaju odobrenje u Švicarskoj moraju donijeti statute, organizacijske propise i propise o nadležnostima te određene organizacijske politike (organizacijske propise i politike) koji moraju sadržavati iscrpne pojedinosti o tome kako će ti CCP-ovi ispuniti te standarde u skladu s, kako je objašnjeno u izvješću s objašnjenjima djelomične revizije Pravilnika Nacionalne banke, PFMI-jevima i Uredbom (EU) br. 648/2012.

               (8)

               SNB i FINMA dijele regulatorne i nadzorne funkcije u pogledu CCP-ova i surađuju u izvršavanju tih funkcija. FINMA odobrava CCP-ove s poslovnim nastanom u Švicarskoj kao banke. FINMA može izuzeti CCP-ove od ispunjivanja određenih odredbi Zakona o bankama i prilagoditi njegove odredbe kako bi uzela u obzir djelatnosti poravnanja i profil rizičnosti CCP-ova. Teme odluka FINMA-e, među ostalim, jesu solventnost, upravljanje, upravljanje rizikom, revizije i izvješćivanje.

               (9)

               Tako su pravno obvezujući zahtjevi Švicarske raspoređeni na dvije razine. Temeljnim načelima za CCP-ove utvrđenima u Zakonu o bankama i Pravilniku Nacionalne banke te propisima, nalozima i odlukama koje su donesene na temelju njih („primarna pravila”) utvrđuju se standardi visoke razine koje CCP-ovi moraju poštovati kako bi dobili dozvolu za pružanje usluga poravnanja u Švicarskoj. Ta su primarna pravila prva razina pravno obvezujućih zahtjeva u Švicarskoj. Kako bi dokazali da poštuju primarna pravila, CCP-ovi koji imaju odobrenje u Švicarskoj moraju dostaviti svoje organizacijske propise i politike FINMA-i na odobrenje. Ta su organizacijska pravila i politike druga razina pravno obvezujućih zahtjeva u Švicarskoj. Kada ih FINMA odobri, ti organizacijski propisi i politike postaju pravno obvezujući za CCP. Stoga ti propisi i politike čine sastavni dio pravnog i nadzornog sustava čije zahtjeve CCP koji ima odobrenje u Švicarskoj mora ispunjivati. U slučaju nepoštovanja primarnih pravila ili organizacijskih propisa i politika CCP-a, FINMA je ovlaštena poduzeti upravne mjere protiv CCP-a, uključujući opoziv bankarske licencije predmetnog CCP-a.

               (10)

               Primarna pravila koja se primjenjuju na CCP-ove i koja su upotpunjena njihovim organizacijskim propisima i politikama imaju znatne rezultate koji su istovrijedni učincima pravila iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na CCP-ove koji trenutačno imaju odobrenje u Švicarskoj u pogledu broja neispunjenih obveza koje treba pokriti ukupnim financijskim resursima, likvidnosnog rizika, kontinuiteta poslovanja, kolateralnih zahtjeva, rizika namire, odvajanja i prenosivosti, izračuna inicijalnih iznosa naknade i upravljanja, uključujući organizacijske zahtjeve, zahtjeve koji se odnose na više rukovodstvo, odbor za rizike, vođenje evidencije, kvalificirane udjele, informacije dostavljene nadležnom tijelu, sukob interesa, izdvajanje poslovnih aktivnosti i provedbu poslova, imaju znatne rezultate koji su istovrijedni onima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012 te se stoga trebaju smatrati istovrijednima.

               (11)

               Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Švicarske osigurava da CCP-ovi koji ondje imaju odobrenje poštuju pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

               (12)

               U skladu s drugim uvjetom iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravnim i nadzorni sustavom Švicarske mora se u pogledu CCP-ova koji ondje imaju odobrenje omogućiti učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.

               (13)

               FINMA i SNB provode kontinuirani nadzor nad CCP-ovima koji imaju odobrenje u Švicarskoj u cilju praćenja stalnog ispunjivanja uvjeta odobrenja i drugih primjenjivih regulatornih zahtjeva. U CCP-ovima koji imaju odobrenje u Švicarskoj revizija se provodi jednom godišnje. Tijelu koje provodi reviziju CCP-ovi moraju dostaviti sve informacije koje ono zatraži pri provedbi revizije. Ako tijelo koje provodi reviziju utvrdi povredu nadzornih odredaba ili druge nepravilnosti, predmetnom CCP-u utvrđuje rok za ponovnu uspostavu usklađenosti s nadzornim odredbama te obavješćuje FINMA-u ako usklađenost s nadzornim odredbama nije ponovno uspostavljena. U slučaju teških povreda nadzornih odredaba ili teških nepravilnosti, tijelo koje provodi reviziju izravno obavješćuje FINMA-u. Nadalje, CCP-ovi i tijela koja provode revizije moraju FINMA-i dostaviti sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje njezinih zadaća te joj odmah moraju prijaviti svaki incident od iznimnog značaja za nadzor. Osim toga, FINMA provodi i ciljane preglede na licu mjesta, pregledava redovita izvješća te se redovito sastaje s upravom i osobljem CCP-a.

               (14)

               Kada zaključi da je došlo do povrede pravnog i nadzornog sustava, FINMA može donijeti konkretne mjere. Prije svega, može zabraniti da određena osoba djeluje u funkciji rukovoditelja ili zaplijeniti dobit ostvarenu uslijed povrede. FINMA može imenovati i istražnog agenta radi istrage specifičnih okolnosti povrede pravnog i nadzornog sustava ili provedbe nadzornih mjera koje je naložila. CCP nad kojim se provodi istraga mora istražnom agentu dopustiti pristup svojim prostorijama te osigurati sve informacije i dokumente koje službenik istrage zatraži za potrebe obavljanja istrage. Naposljetku, FINMA može i opozvati bankarsku licenciju CCP-a ili prekinuti njegovu registraciju ako on više ne djeluje u skladu s primjenjivim pravnim i nadzornim sustavom te može izdati upute upravnim tijelima CCP-a.

               (15)

               SNB u suradnji s FINMA-om nadzire CCP-ove. Prije svega, SNB je odgovoran za ocjenu usklađenosti CCP-ova s minimalnim zahtjevima propisanima Pravilnikom Nacionalne banke. CCP-ovi moraju SNB-u dati informacije koje su mu neophodne za ocjenu usklađenosti s tim minimalnim zahtjevima te se podvrgnuti inspekcijama na licu mjesta. CCP-ovi SNB-u moraju dostavljati redovita i ad hoc izvješća te ga unaprijed obavješćivati o specifičnim pitanjima ili izmjenama. SNB može izreći i kazne i druge sankcije ako se ne dostave informacije ili dokazi koje je SNB zatražio, ako se ne poštuju formalni zahtjevi ili ako su informacije ili dokazi nepotpuni ili netočni. Za provedbu svoje ocjene SNB se oslanja na široki raspon informacija, uključujući samoprocjenu i unutarnju dokumentaciju CCP-a, izvješća o reviziji, te redovita izvješća i sastanke održane s upravom i osobljem CCP-a. SNP izdaje preporuke CCP-ovima koji ne ispunjuju minimalne zahtjeve propisane Pravilnikom nacionalne banke. Ako predmetni CCP ne postupi u skladu s preporukom, SNB izdaje rješenje. Ako CCP ne postupi u skladu s rješenjem, SNB može obavijestiti FINMA-u o svojim nalazima, a ona protiv tog CCP-a može poduzeti daljnje nadzorne i izvršne mjere.

               (16)

               Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Švicarske u pogledu CCP-ova koji ondje imaju odobrenje osigurava učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.

               (17)

               U skladu s trećim uvjetom iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustav Švicarske mora uključivati učinkovit istovrijedan sustav za priznavanje CCP-ova koji imaju odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („CCP-ovi trećih zemalja”).

               (18)

               CCP-ovi trećih zemalja mogu od FINMA-e zatražiti priznavanje koje bi im omogućilo pružanje usluga u Švicarskoj. Priznavanje CCP-ova trećih zemalja u Švicarskoj temelji se na postojanju učinkovitog istovrijednog sustava za priznavanje CCP-ova trećih zemalja u predmetnoj trećoj zemlji. SNB može isto tako proglasiti CCP neke treće zemlje sistemski važnim za stabilnost švicarskih financijskih tržišta te ga može osloboditi od obveze ispunjivanja minimalnih zahtjeva propisanih Pravilnikom Nacionalne banke pod uvjetom da se pravni i nadzorni sustav treće zemlje smatra istovrijednim i da su sklopljeni sporazumi o suradnji s tijelima te treće zemlje nadležnima za nadzor CCP-ova. Priznati CCP-ovi isto tako moraju izvješćivati i obavješćivati FINMA-u o određenim pitanjima. Međutim, zahtjevi u pogledu izvješća i informacija koje priznati CCP-ovi moraju dostavljati FINMA-i ne utječu na nadzorne funkcije za koje su odgovorna nadležna tijela treće zemlje.

               (19)

               Stoga se treba smatrati da pravni i nadzorni sustav Švicarske osigurava učinkovit istovrijedan sustav za priznavanje CCP-ova trećih zemalja.

               (20)

               Stoga se može smatrati da pravni i nadzorni sustav Švicarske u pogledu CCP-ova koji ondje imaju odobrenje ispunjuje uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 te da bi se taj pravni i nadzorni sustav trebao smatrati istovrijednim zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Potrebno je da Komisija redovito nastavi pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira Švicarske u pogledu CCP-ova te ispunjivanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova odluka.

               (21)

               Redovito preispitivanje pravnih i nadzornih zahtjeva koji se primjenjuju u Švicarskoj u pogledu CCP-ova koji ondje imaju odobrenje ne bi smjelo dovesti u pitanje mogućnost da Komisija bilo kada izvan razdoblja općeg preispitivanja provede posebno preispitivanje ako zbog relevantnih događaja bude morala ponovno procijeniti postoji li istovrijednost priznata ovom Odlukom. Posljedica tog ponovnog preispitivanja može biti povlačenje priznanja istovrijednosti.

               (22)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Za potrebe članka 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustav Švicarske koji se sastoji od Pravilnika Nacionalne banke i propisa koji su doneseni na temelju tog Pravilnika, Saveznog zakona o bankama i štedionicama te pravilnika i odluka koji su doneseni temeljem tog Zakona, kako su upotpunjeni izvješćem s objašnjenjima djelomične revizije Pravilnika Nacionalne banke koji sadržava smjernice u pogledu tumačenja Pravilnika Nacionalne banke, te koji se primjenjuje na CCP-ove koji ondje imaju odobrenje smatra se istovrijednim zahtjevima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. studenoga 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.


title: 2014/689/EU: Provedbena odluka Komisije оd 29. rujna 2014. o mjerama za sprečavanje unošenja u Uniju virusa slinavke i šapa iz Alžira, Libije, Maroka i Tunisa (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6868)  Tekst značajan za EGP

text:
               1.10.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 287/27

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
   оd 29. rujna 2014.
   o mjerama za sprečavanje unošenja u Uniju virusa slinavke i šapa iz Alžira, Libije, Maroka i Tunisa

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6868)

   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/689/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/496/EEZ od 15. srpnja 1991. o utvrđivanju načela o organizaciji veterinarskih pregleda životinja koje se unose u Zajednicu iz trećih zemalja i o izmjeni direktiva 89/662/EEZ, 90/425/EEZ i 90/675/EEZ (1), a posebno njezin članak 18. stavak 7.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvrđivanju načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (2), a posebno njezin članak 22. stavak 6.,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 91/946/EEZ utvrđuju se načela o organizaciji veterinarskih pregleda životinja koje se unose u Zajednicu iz trećih zemalja. Njome se utvrđuju mjere koje može donijeti Komisija ako se bolest koja bi mogla predstavljati ozbiljnu prijetnju zdravlju životinja ili javnom zdravlju pojavi ili proširi na državnom području treće zemlje.

               (2)

               Direktivom 97/78/EZ utvrđuju se načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja. Njome se utvrđuju mjere koje može donijeti Komisija ako se bolest koja bi mogla predstavljati ozbiljnu prijetnju zdravlju životinja ili javnom zdravlju pojavi ili proširi na državnom području treće zemlje.

               (3)

               Slinavka i šap endemska je bolest u Libiji, a potvrđena je u Tunisu od 25. travnja 2014. te u Alžiru od 23. srpnja 2014.

               (4)

               Slinavka i šap jedna je od najzaraznijih bolesti goveda, ovaca, koza i svinja. Virus koji uzrokuje bolest ima potencijal vrlo brzog širenja, osobito putem proizvoda dobivenih od zaraženih životinja i kontaminiranih neživih predmeta, uključujući prijevozno sredstvo poput vozila za prijevoz životinja. Ovisno o temperaturi, virus može i nekoliko tjedana opstati u kontaminiranom okolišu izvan životinje domaćina.

               (5)

               Prisutnost slinavke i šapa u Alžiru, Libiji i Tunisu može predstavljati ozbiljnu opasnost za populacije životinja u Uniji.

               (6)

               Iako prisutnost slinavke i šapa nije potvrđena u Maroku, ta treća zemlja potencijalna je zemlja provoza za vozila za prijevoz životinja na povratku iz Alžira, Libije i Tunisa u Uniju.

               (7)

               Zbog drastičnog pogoršanja situacije u pogledu bolesti slinavke i šapa u Libiji te njezina širenja u Tunis i Alžir i unutar njih, potrebno je donijeti određene zaštitne mjere na razini Unije kojima se uzima u obzir opstanak virusa slinavke i šapa u okolišu te mogući putovi prijenosa tog virusa.

               (8)

               Vozila za prijevoz životinja i plovila koja se koriste za prijevoz živih životinja u Alžir, Libiju ili Tunis mogu se u tim zaraženim zemljama zaraziti virusom slinavke i šapa te stoga predstavljaju opasnost od unošenja bolesti pri povratku u Uniju.

               (9)

               Odgovarajuće čišćenje i dezinfekcija vozila i plovila za prijevoz životinja najprikladniji je način za smanjenje opasnosti od brzog prenošenja virusa na velikim udaljenostima.

               (10)

               Stoga je primjereno osigurati da su sva vozila za prijevoz životinja i plovila koja se koriste za prijevoz živih životinja do odredišta u Alžiru, Libiji ili Tunisu primjereno očišćena i dezinficirana te da se čišćenje i dezinfekcija primjereno dokumentiraju u izjavi koju na mjestu ulaza operater ili vozač dostavlja nadležnom tijelu.

               (11)

               Operater ili vozač dužan je za svako vozilo i plovilo za prijevoz životinja zadržati certifikat o čišćenju i dezinfekciji najmanje tri godine.

               (12)

               Države članice trebale bi imati mogućnost podvrgnuti svako vozilo koje prevozi ili je prevezlo hranu za životinje iz zaražene zemlje ili u nju, kod kojeg se ne može isključiti značajna opasnost od unošenja bolesti slinavke i šapa u Uniju, dezinfekciji kotača na terenu ili bilo kojeg drugog dijela vozila, koju smatra potrebnom kako bi se smanjila navedena opasnost.

               (13)

               Osim toga, premda se uvoz živih životinja vrsta koje su prijemljive na slinavku i šap ne odobrava iz bilo koje zemlje u Africi, dopušten je uvoz određene kategorije kopitara iz Alžira, Libije i Tunisa u skladu s Direktivom Vijeća 2009/156/EZ (3), te provoz kopitara iz tih trećih zemalja pri prijevozu kroz Uniju na putu u drugu treću zemlju u skladu s Odlukom Komisije 2010/57/EU (4). Stoga bi države članice trebale imati mogućnost podvrgnuti vozilo za prijevoz životinja koje prevozi kopitare iz navedenih trećih zemalja dezinfekciji kotača na terenu ili bilo kojeg drugog dijela vozila, koju smatra potrebnom kako bi se smanjila opasnost unošenja bolesti slinavke i šapa u Uniju.

               (14)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Za potrebe ove Odluke „vozilo za prijevoz životinja” ili „plovilo za prijevoz životinja” znači svako vozilo ili plovilo koje se upotrebljava ili se upotrijebilo za prijevoz živih kopnenih životinja.
   Članak 2.
   1.   Države članice dužne su osigurati da operater ili vozač vozila ili plovila za prijevoz životinja pri dolasku iz Alžira, Maroka, Libije ili Tunisa nadležnom tijelu države članice na mjestu ulaza u Uniju predoči podatke kojima dokazuje da su prostor za stoku ili tovarni prostor, ako je primjenjivo karoserija kamiona, utovarna rampa, oprema koja je bila u doticaju sa životinjama, kotači i vozačeva kabina te zaštitna odjeća i čizme koji su se koristili pri istovaru očišćeni i dezinficirani nakon posljednjeg istovara životinja.
   2.   Podatke iz stavka 1. potrebno je navesti u deklaraciji koja se ispunjava u skladu s obrascem navedenim u Prilogu I. ili na bilo koji drugi istovrijedni način koji obuhvaća najmanje podatke navedene u tom obrascu.
   3.   Original deklaracije iz stavka 2. nadležno tijelo zadržava tri godine.
   Članak 3.
   1.   Nadležno tijelo države članice na mjestu ulaza u Uniju vizualno pregledava vozila za prijevoz životinja koja proizlaze iz Alžira, Libije, Maroka ili Tunisa kako bi ustanovilo je li očišćeno i dezinficirano na zadovoljavajući način.
   2.   Nadležno tijelo odgovorno za izdavanje certifikata o zdravlju životinja za uvoz živih životinja za utovar u Alžir, Libiju, Maroko ili Tunis vizualno pregledava plovila za prijevoz životinja kako bi ustanovilo jesu li ona očišćena i dezinficirana na zadovoljavajući način prije utovara životinja.
   3.   Ako se pregledima iz stavaka 1. i 2. ustanovi da su čišćenje i dezinfekcija provedeni na zadovoljavajući način ili ako su nadležna tijela uz mjere predviđene stavkom 1. naredila, organizirala i provela dodatnu dezinfekciju prethodno očišćenih vozila ili plovila za prijevoz životinja, nadležno tijelo to treba dokazati izdavanjem certifikata u skladu s obrascem iz Priloga II.
   4.   Ako se pregledima iz stavaka 1. i 2. ustanovi da čišćenje i dezinfekcija vozila ili plovila za prijevoz životinja nisu provedeni na zadovoljavajući način, nadležno tijelo poduzima jednu od sljedećih mjera:

               (a)

               vozilo ili plovilo za prijevoz životinja podvrgava se pravilnom čišćenju i dezinfekciji na mjestu koje odredi nadležno tijelo, što je moguće bliže mjestu ulaza u dotičnu državu članicu, i izdaje certifikat iz stavka 3.;

               (b)

               ako nema primjerene strukture za čišćenje i dezinfekciju u blizini mjesta ulaza ili ako postoji opasnost da ostaci proizvodâ životinjskog podrijetla ispadnu iz neočišćenog vozila ili plovila za prijevoz životinja:

                           i.

                           odbija se ulaz vozila ili plovila za prijevoz životinja u Uniju; ili

                           ii.

                           obavlja se preliminarna dezinfekcija na terenu vozila ili plovila za prijevoz životinja koje nije očišćeno ni dezinficirano na zadovoljavajući način do primjene mjera predviđenih točkom (a).

         5.   Original certifikata iz stavka 3. operater ili vozač vozila za prijevoz životinja zadržava tri godine. Presliku certifikata nadležno tijelo zadržava tri godine.
   Članak 4.
   Nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi mjesto ulaza u Uniju može podvrgnuti svako vozilo koje je prevezlo hranu za životinje iz Alžira, Libije, Maroka ili Tunisa, a za koje se ne može isključiti značajna opasnost od unošenja bolesti slinavke i šapa u Uniju, dezinfekciji kotača na terenu ili bilo kojeg drugog dijela vozila, koju smatra potrebnom kako bi se smanjila navedena opasnost.
   Članak 5.
   Nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi granična inspekcijska postaja ulaza može podvrgnuti svako vozilo za prijevoz životinja koje prevozi kopitare iz Alžira, Libije ili Tunisa radi unošenja u Uniju u skladu s odredbama Direktive 2009/156/EZ i, u slučaju provoza, u skladu s Odlukom 2010/57/EU, a za koje se ne može isključiti značajna opasnost od unošenja bolesti slinavke i šapa na državno područje Unije, dezinfekciji kotača na terenu, ili bilo kojeg drugog dijela vozila, koju smatra potrebnom kako bi se smanjila navedena opasnost.
   Članak 6.
   Ova se Odluka primjenjuje do 1. listopada 2015.
   Članak 7.
   Ova je Odluka upućena državama članicama

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. rujna 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  SL L 268, 24.9.1991., str. 56.

      (2)  SL L 24, 30.1.1998., str. 9.

      (3)  Direktiva Vijeća 2009/156/EZ od 30. studenoga 2009. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje premještanje i uvoz kopitara iz trećih zemalja (SL L 192, 23.7.2010., str. 1.).

      (4)  Odluka Komisije 2010/57/EU od 3. veljače 2010. o utvrđivanju jamstava o zdravlju za provoz kopitara pri prijevozu kroz područja na popisu u Prilogu I. Direktivi Vijeća 97/78/EZ (SL L 32, 4.2.2010., str. 9.).

      PRILOG I.
      Obrazac deklaracije koju izdaje operater/vozač vozila/plovila za prijevoz životinja koje dolazi iz Alžira, Libije, Maroka i Tunisa
      Ja, operater/vozač vozila/plovila za prijevoz životinja (1)

      izjavljujem da:

                  —

                  Najnoviji istovar životinja i hrane za životinje obavljen je u:

                              Država, regija, mjesto

                              Datum (dd.mm.gg)

                              Vrijeme (hh:mm)

                  —

                  Nakon istovara vozilo/plovilo za prijevoz životinja podvrgnuto je čišćenju i dezinfekciji. Očišćeni su i dezinficirani prostor za stoku ili tovarni prostor, [karoserija kamiona] (2), utovarna rampa, oprema koja je bila u doticaju sa životinjama, kotači i vozačeva kabina te zaštitna odjeća i čizme koje su se koristile pri istovaru.

                  —

                  Čišćenje i dezinfekcija provedeni su:

                              Država, regija, mjesto

                              Datum (dd.mm.gg)

                              Vrijeme (hh:mm)

                  —

                  Sredstvo za dezinfekciju korišteno je u koncentraciji koju preporučuje proizvođač (3):

                  —

                  Sljedeći istovar životinja obavlja se u:

                              Država, regija, mjesto

                              Datum (dd.mm.gg)

                              Vrijeme (hh:mm)

                              Datum

                              Mjesto

                              Potpis operatora/vozača

                              Ime operatora/vozača vozila za prijevoz životinja i njegova poslovna adresa (velikim slovima)

         (1)  Unijeti broj registarske tablice/identifikacije vozila/plovila.

         (2)  Prekrižiti ako nije primjenjivo.

         (3)  Navesti tvar i njezinu koncentraciju.

      PRILOG II.
      Certifikat o čišćenju i dezinfekciji vozila/plovila za prijevoz životinja iz Alžira, Libije, Maroka i Tunisa
      Ja, dolje potpisani službenik, potvrđujem da sam:

                  1.

                  danas pregledao vozila/plovila za prijevoz životinja registarskih tablica/identifikacije (1) i vizualnom kontrolom ustanovio da su prostor za stoku ili tovarni prostor, [karoserija kamiona] (2), utovarna rampa, oprema koja je bila u doticaju sa životinjama, kotači i vozačeva kabina te zaštitna odjeća i čizme koje su se koristile pri istovaru očišćeni na zadovoljavajući način.

                  2.

                  pregledao podatke koji se predočuju u obliku deklaracije kako je navedeno u Prilogu I. Provedbenoj odluci Komisije 2014/689/EU ili na drugi istovrijedni način koji obuhvaća stavke navedene u Prilogu I. Provedbenoj odluci 2014/689/EU.

                              Datum

                              Vrijeme

                              Mjesto

                              Nadležno tijelo

                              Potpis službenika (3)

                              Pečat:

                              Ime napisano velikim slovima:

         (1)  Unijeti brojeve registarske tablice/identifikacije vozila/plovila.

         (2)  Prekrižiti ako nije primjenjivo.

         (3)  Boja pečata i potpisa mora se razlikovati od boje ispisanog teksta.


title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2065 оd 24. studenoga 2016. o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Danskoj (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7737) (Tekst značajan za EGP )

text:
               25.11.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 319/65

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2065
   оd 24. studenoga 2016.
   o određenim zaštitnim mjerama povezanima s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Danskoj

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7737)

   (Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,
   budući da:

               (1)

               Influenca ptica zarazna je virusna bolest ptica, uključujući perad. Zaraza domaće peradi virusom influence ptica može uzrokovati dva glavna oblika te bolesti koji se razlikuju po svojoj virulenciji. Niskopatogeni oblik načelno izaziva samo blage simptome, dok visokopatogeni oblik uzrokuje visoke stope smrtnosti kod većine vrsta peradi. Ta bolest može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva.

               (2)

               Iako se influenca ptica pojavljuje uglavnom kod ptica, virusom koji uzrokuje bolest povremeno su i u određenim okolnostima zaraženi i ljudi.

               (3)

               U slučaju izbijanja influence ptica postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu. Kao rezultat toga može se proširiti iz jedne države članice u druge države članice ili treće zemlje trgovinom živom peradi ili drugim pticama koje se drže u zatočeništvu ili njihovim proizvodima.

               (4)

               Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (3) utvrđuju se određene preventivne mjere povezane s nadzorom i ranim otkrivanjem influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se primjenjuju u slučaju izbijanja te bolesti kod peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu. Tom se Direktivom osigurava utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja u slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica.

               (5)

               Danska je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na svojem državnom području, na gospodarstvu u kojem se drže perad i druge ptice koje se drže u zatočeništvu te je provela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja.

               (6)

               Komisija je razmotrila mjere koje je poduzela Danska u skladu s Direktivom 2005/94/EZ i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koje je utvrdilo nadležno tijelo u toj državi članici na dovoljnoj udaljenosti od svih gospodarstava na kojima je potvrđeno izbijanje bolesti.

               (7)

               Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je na razini Unije u suradnji s Danskom brzo definirati zaražena i ugrožena područja utvrđena u toj državi članici.

               (8)

               U skladu s time u prilogu ovoj Odluci trebalo bi utvrditi zaražena i ugrožena područja u Danskoj na koja se primjenjuju mjere utvrđene Direktivom 2005/94/EZ te vrijeme trajanja regionalizacije.

               (9)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Danska osigurava da zaražena i ugrožena područja utvrđena u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ obuhvaćaju barem područja koja su u dijelovima A i B Priloga ovoj Odluci navedena kao zaražena i ugrožena područja.
   Članak 2.
   Ova se Odluka primjenjuje do 31. siječnja 2017.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 2016.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

      (2)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

      (3)  Direktiva Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (SL L 10, 14.1.2006., str. 16.).

      PRILOG
      DIO A
      Zaražena područja iz članka 1.:

                  Oznaka zemlje ISO

                  Država članica

                  Oznaka
                  (ako je dostupno)

                  Naziv

                  Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ

                  DK

                  Danska

                  Područje obuhvaća:

                  02217

                  Dijelove općine Helsingør (oznaka ADNS 02217) koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama S56.0739; I12.5144.

                  13.12.2016.

            DIO B
      Ugrožena područja iz članka 1.:

                  Oznaka zemlje ISO

                  Država članica

                  Oznaka
                  (ako je dostupno)

                  Naziv

                  Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ

                  DK

                  Danska

                  Područje obuhvaća:

                  02210
                  02217
                  02270

                  Područje dijelova općina Helsingør, Gribskov i Fredensborg koji se nalaze izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa 10 kilometara sa središtem na GPS koordinatama S56.0739; I12.5144.

                  22.12.2016.

                  02217

                  Dijelove općine Helsingør (oznaka ADNS 02217) koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama S56.0739; I12.5144.

                  od 14.12.2016. do 22.12.2016.