title: Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama

text:
               19.10.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 282/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/1841
   od 5. listopada 2016.
   o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1., u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), koja je održana u Parizu od 30. studenoga do 12. prosinca 2015., donesen je tekst sporazuma o jačanju globalnog odgovora na klimatske promjene.

               (2)

               Pariški sporazum potpisan je 22. travnja 2016. u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/590 (2).

               (3)

               Pariški sporazum stupit će na snagu tridesetog dana od dana na koji najmanje 55 stranaka UNFCCC-a, na koje se ukupno odnosi najmanje 55 % procijenjenih ukupnih emisija stakleničkih plinova, položi svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobravanju ili pristupu. Stranke UNFCCC-a uključuju Uniju i njezine države članice. U zaključcima od 18. ožujka 2016. Europsko vijeće istaknulo je potrebu da Unija i njezine države članice Pariški sporazum sklope što prije i na vrijeme kako bi bile stranke od njegova stupanja na snagu.

               (4)

               Pariški sporazum zamjenjuje pristup zauzet u okviru Kyotskog protokola iz 1997.

               (5)

               Pariškim sporazumom se, među ostalim, utvrđuje dugoročni cilj u skladu s ciljem da se povišenje globalne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da se ulažu napori da se to povišenje zadrži na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju. Kako bi ostvarile taj cilj, stranke će pripremiti i održavati uzastopne nacionalno utvrđene doprinose te o njima obavještavati.

               (6)

               U skladu s Pariškim sporazumom, od 2023. stranke trebaju svakih pet godina, oslanjajući se na najnovije znanstvene podatke i podatke o provedbi, provesti globalni pregled stanja u kojem će se pratiti napredak te razmatrati smanjenja emisija, prilagodbe i pružena potpora, a uzastopni doprinosi svake stranke trebaju predstavljati napredak u odnosu na prethodni doprinos te stranke i odražavati njezin najviši mogući cilj.

               (7)

               Obvezujući cilj domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na 1990. poduprlo je Europsko vijeće u zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike za 2030. Vijeće je 6. ožujka 2015. donijelo taj doprinos Unije i njezinih država članica kao njihov planirani nacionalno utvrđeni doprinos, koji je podnesen Tajništvu UNFCCC-a.

               (8)

               U svojoj Komunikaciji uz prijedlog o potpisivanju Pariškog sporazuma od strane Unije Komisija je naglasila da je za globalni prelazak na čistu energiju potrebno promijeniti načine ulaganja i poticaje u cijelom spektru politika. Ključni je prioritet Unije stvaranje otporne energetske unije kako bi svojim građanima osigurala sigurnu, održivu, konkurentnu i povoljnu energiju. Kako bi se to ostvarilo, potrebno je nastaviti provoditi ambiciozne klimatske mjere i napredovati u drugim aspektima energetske unije.

               (9)

               Vijeće je u zaključcima od 18. rujna 2015. potvrdilo da Unija i njezine države članice namjeravaju djelovati zajednički u okviru Pariškog sporazuma te je izrazilo zadovoljstvo namjerom Norveške i Islanda da sudjeluju u tom zajedničkom djelovanju.

               (10)

               Dogovor o zajedničkom djelovanju Unije i njezinih država članica postići će se naknadno te će obuhvaćati odgovarajuću razinu emisija dodijeljenu Uniji i njezinim državama članicama.

               (11)

               Člankom 4. stavkom 16. Pariškog sporazuma utvrđena je obveza obavještavanja tajništva o tom zajedničkom djelovanju, uključujući obavještavanje o razinama emisija koje su dodijeljene svakoj stranci u relevantnom razdoblju.

               (12)

               Pariški sporazum u skladu je s ciljevima Unije u pogledu okoliša iz članka 191. Ugovora, odnosno očuvanjem, zaštitom i poboljšanjem kvalitete okoliša; zaštitom ljudskog zdravlja; te promicanjem mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih problema okoliša, a osobito borbom protiv klimatskih promjena.

               (13)

               Pariški sporazum i Izjavu o nadležnosti trebalo bi odobriti u ime Unije,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Pariški sporazum donesen 12. prosinca 2015. u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama odobrava se u ime Unije.
   Tekst Pariškog sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Izjava o nadležnosti priložena ovoj Odluci također se odobrava u ime Unije.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća određuje jednu ili više osoba ovlaštenih za polaganje, u ime Unije, isprave o ratifikaciji kod glavnog tajnika Ujedinjenih naroda, u skladu s člankom 20. stavkom 1. Pariškog sporazuma, zajedno s Izjavom o nadležnosti.
   Članak 3.
   1.   Države članice nastoje poduzeti potrebne korake kako bi svoje isprave o ratifikaciji položile istodobno s Unijom ili u najkraćem mogućem roku nakon toga.
   2.   Države članice obavještavaju Komisiju o svojim odlukama o ratifikaciji Pariškog sporazuma ili, ovisno o okolnostima, o vjerojatnom datumu dovršetka potrebnih postupaka.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 5. listopada 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. LAJČÁK

      (1)  Suglasnost od 4. listopada 2016. (još nije objavljena u Službenom listu).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/590 od 11. travnja 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 103, 19.4.2016., str. 1.).


title: Odluka Europskog odbora za sistemske rizike od 16. prosinca 2015. o okviru za usklađivanje u vezi s dostavljanjem obavijesti o mjerama nacionalne makrobonitetne politike od strane odgovarajućih tijela, o davanju mišljenja i preporuka od strane ESRB-a i stavljanju izvan snage Odluke ESRB/2014/2 (ESRB/2015/4)

text:
               12.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 97/28

         ODLUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   od 16. prosinca 2015.
   o okviru za usklađivanje u vezi s dostavljanjem obavijesti o mjerama nacionalne makrobonitetne politike od strane odgovarajućih tijela, o davanju mišljenja i preporuka od strane ESRB-a i stavljanju izvan snage Odluke ESRB/2014/2
   (ESRB/2015/4)
   (2016/C 97/12)
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a osobito njezin članak 458.,
   uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage Direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (3), a osobito njezine članke 133., 134., 138. i 139.,
   uzimajući u obzir Preporuku ESRB/2015/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 11. prosinca 2015. o priznavanju i utvrđivanju stopa protucikličkog zaštitnog sloja za izloženosti trećim zemljama (4), a osobito njezinu preporuku A, preporuku B(3) i preporuku C,
   uzimajući u obzir Preporuku ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka i dobrovoljne uzajamnosti mjera makrobonitetne politike (5), a osobito njezine preporuke B do D,
   uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (6), a osobito njezin članak 6.,
   uzimajući u obzir Odluku ESRB/2015/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 11. prosinca 2015. o procjeni važnosti trećih zemalja za bankarski sustav Unije u vezi s priznavanjem i utvrđivanjem stopa protucikličkog zaštitnog sloja (7), a osobito njezin članak 4.,
   budući da:

               (1)

               Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) odgovoran je za makrobonitetni nadzor u Uniji. U tom pogledu, ESRB nastoji doprinositi sprječavanju i umanjivanju sistemskih rizika za financijsku stabilnost u Uniji, uključujući rizike koji potječu izvan Unije. U okviru te zadaće, ESRB nastoji izbjeći regulatornu arbitražu i prekogranična curenja, tako da u cijeloj Uniji osigura primjenu istih ili istovjetnih makrobonitetnih zahtjeva na iste rizike. ESRB smatra da su tri zadaće osobito važne za osiguranje učinkovitosti mjera makrobonitetne politike. Te zadaće propisane su pravom Unije i/ili proizlaze iz Uredbe (EU) br. 1092/2010.

               (2)

               U prvom redu, ESRB je člankom 133. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 ovlašten ocjenjivati prikladnost mjera makrobonitetne politike prije nego ih donesu države članice ili Europska središnja banka (ESB).

               (3)

               U drugom redu, ESRB procjenjuje moguće negativne učinke prekograničnog prelijevanja posebnih mjera makrobonitetne politike te ako je od tijela nadležnog za primjenu mjera primljen zahtjev za uzajamno postupanje, procjenjuje treba li u pogledu određenih mjera makrobonitetne politike, koje su donijele države članice, uspostaviti uzajamnost u cijeloj Uniji u skladu s okvirom utvrđenim u Preporuci ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike. U skladu s člankom 134. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, države članice mogu od ESRB-a zahtijevati izdavanje preporuka drugim državama članicama kojima se zahtijeva uspostava uzajamnosti u pogledu njihovih mjera makrobonitetne politike. U skladu sa svojim ovlaštenjem, ESRB može također preporučiti uspostavu uzajamnosti mjera čija uspostava uzajamnosti podliježe nacionalnoj diskreciji.

               (4)

               ESRB doprinosi postizanju usklađenosti u cijeloj Uniji za stope protucikličkog zaštitnog sloja kapitala (CCB) koje se primjenjuju na izloženosti trećim zemljama. ESRB je člankom 138. Direktive 2013/36/EU posebno ovlašten izdavati preporuke kako bi se osiguralo da su takve stope CCB-a dovoljne za zaštitu institucija Unije od rizika prekomjernoga kreditnog rasta u trećim zemljama. U skladu s člankom 139. Direktive 2013/36/EU, ESRB može davati preporuke radi postizanja usklađenosti u svim državama članicama kada one izvršavaju ovlasti dodijeljene tim člankom u području određivanja i priznavanja stopa CCB-a za izloženosti trećim zemljama.

               (5)

               U odnosu na prvu zadaću ocjenjivanja prikladnosti određenih mjera makrobonitetne politike prije njihovog donošenja, ESRB je 2014. osnovao Tim za procjenu koji je ovlašten analizirati te mjere i pripremati mišljenja i preporuke. Budući da druga i treća zadaća ESRB-a imaju niz zajedničkih aspekata s njegovom prvom zadaćom, bilo bi preporučljivo proširiti ovlaštenje postojećeg Tima za procjenu na sve tri zadaće. S obzirom na prošireno ovlaštenje Tima za procjenu tada bi također bilo potrebno izmijeniti sastav Tima za procjenu na način da obuhvati širi krug stručnjaka. Nadalje, mandati određenih članova Tima za procjenu, koji su imenovani u skladu s Odlukom ESRB/2014/2 Europskog odbora za sistemske rizike (8), trebaju i dalje trajati do isteka odgovarajućih mandata.

               (6)

               Kako bi se ESRB-u omogućilo obavljanje ove tri zadaće, odgovarajućim tijelima preporučuje se obavještavati ESRB o mjerama makrobonitetne politike, uključujući one koje nadilaze zahtjeve utvrđene pravom Unije. Ti zahtjevi u vezi s obavješćivanjem utvrđeni su u članku 129. stavku 2., članku 130. stavku 2., članku 131. stavcima 7. i 12., članku 133., članku 134. stavku 2., članku 136. stavku 7. i članku 160. Direktive 2013/36/EU, kao i u članku 99. stavku 7. i članku 458. Uredbe (EU) br. 575/2013. Nadalje, Preporukom ESRB/2015/2 preporučeno je da odgovarajuća tijela obavještavaju ESRB o svim donesenim mjerama makrobonitetne politike.

               (7)

               Operativni postupci Tima za procjenu za svaku od njegove tri zadaće moraju imati različite vremenske rasporede prema kojima ESRB mora obavljati svoje odgovarajuće zadaće. ESRB će osobito donijeti svoja mišljenja ili preporuke o predmetnoj mjeri u roku od mjesec dana od primitka obavijesti, u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013. ESRB će nastojati izmijeniti Preporuku ESRB/2015/2 u roku od tri mjeseca od kada je obaviješten o takvoj mjeri. Ako ESRB smatra da je potrebno djelovati u vezi sa stopom CCB-a koja se primjenjuje na izloženosti određenoj trećoj zemlji, nastojat će dati preporuku u roku od tri mjeseca od kada je saznao za mogući rizik od prekomjernog kreditnog rasta u dotičnoj trećoj zemlji.

               (8)

               Odluka ESRB/2014/2 mora se staviti izvan snage i zamijeniti ovom Odlukom kako bi se obuhvatile dvije dodatne zadaće Tima za procjenu i odgovarajuće promjene u njegovom sastavu,

         DONIO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Područje primjene
   1.   Ova Odluka uspostavlja zajednički postupovni okvir za davanje mišljenja i preporuka ESRB-a nastavno na donošenje mjera makrobonitetne politike u Uniji u područjima utvrđenim u stavku 2.
   2.   Posebno, svrha ove Odluke jest utvrditi postupke za analizu mjera makrobonitetne politike i ako je primjenjivo, za:

               a.

               davanje preporuka i mišljenja ESRB-a o mjerama nacionalne makrobonitetne politike u skladu s člankom 133. stavcima 14. i 15. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 575/2013;

               b.

               donošenje izmjena Preporuke ESRB/2015/2 kako bi se uvrstile dodatne mjere makrobonitetne politike o kojima je dostavljena obavijest i koje su preporučene radi uspostavljanja uzajamnosti sukladno, ali ne isključivo, članku 134. stavku 4. Direktive 2013/36/EU i članku 458. stavku 8. Uredbe (EU) br. 575/2013;

               c.

               davanje preporuka ESRB-a o utvrđivanju i priznavanju posebne stope CCB-a za izloženosti određenoj trećoj zemlji sukladno, ali ne isključivo, člancima 138. i 139. Direktive 2013/36/EU (u daljnjem tekstu: „preporuke ESRB-a o posebnim stopama CCB-a treće zemlje”).

         Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               (1)

               „donošenje” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/2;

               (2)

               „stopa protucikličkog zaštitnog sloja” znači stopa protucikličkog zaštitnog sloja kako je definirano člankom 128. stavkom 7. Direktive 2013/36/EU;

               (3)

               „sustav Darwin” znači unutarnji sustav upravljanja dokumentima ESRB-a;

               (4)

               „mjera makrobonitetne politike” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/2;

               (5)

               „obavijest” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/2;

               (6)

               „tijelo koje dostavlja obavijest” znači odgovarajuće tijelo koje dostavlja obavijest ESRB-u;

               (7)

               „mišljenje” znači svako mišljenje koje ESRB daje na temelju primitka obavijesti u vezi s mjerom makrobonitetne politike, u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013;

               (8)

               „uzajamnost” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/2;

               (9)

               „preporuka” znači svaka preporuka koju ESRB daje sukladno, ali ne isključivo, članku 133. stavku 14., članku 134. stavku 4., članku 138. i članku 139. Direktive 2013/36/EU i članku 458. Uredbe (EU) br. 575/2013;

               (10)

               „odgovarajuće tijelo nadležno za primjenu mjera” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/2;

               (11)

               „odgovarajuće tijelo” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/2;

               (12)

               „odgovarajuće tijelo iz treće zemlje” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/1;

               (13)

               „treća zemlja” ima isto značenje kao i u odjeljku 2. pododjeljku 1. Preporuke ESRB/2015/1.

         Članak 3.
   Objavljivanje mjera makrobonitetne politike
   1.   Odgovarajuća tijela upotrebljavaju predloške objavljene na mrežnoj stranici ESRB-a kada obavještavaju ESRB o bilo kojoj donesenoj mjeri makrobonitetne politike u području primjene ove Odluke. Tajništvo ESRB-a objavljuje mjere makrobonitetne politike koje su odgovarajuća tijela donijela, objavila i o njima obavijestila ESRB. Tijelo koje dostavlja obavijest može zatražiti, a voditelj Tajništva ESRB-a može odobriti, da iz razloga financijske stabilnosti te mjere ne treba objaviti.
   2.   Mišljenja i preporuke dane u skladu s ovom Odlukom, kao i sve njihove izmjene, objavljuju se na mrežnoj stranici ESRB-a nakon što ih odobri Opći odbor. Tijelo koje dostavlja obavijest može zatražiti, a ESRB može odlučiti, da iz razloga financijske stabilnosti, ta mišljenja, preporuke ili bilo koje njihove izmjene ne treba objaviti. Javne preporuke, uključujući njihove izmjene, upućene odgovarajućim tijelima u svim država članicama objavljuju se u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Mišljenja i preporuke ESRB-a o mjerama nacionalne makrobonitetne politike
   1.   Ovaj se članak primjenjuje na mišljenja i preporuke u smislu članka 1. stavka 2. točke (a).
   2.   Kada je obavijest primljena sukladno članku 133. Direktive 2013/36/EU ili članku 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, Tajništvo ESRB-a ju odmah preko sustava Darwin dostavlja članovima Općeg odbora i Timu za procjenu.
   3.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon primitka obavijesti, kao što je navedeno u stavku 2., članovi Općeg odbora mogu izraziti značajnu zabrinutost u vezi s bilo kakvim negativnim vanjskim događajima kao što su negativni učinci prekograničnog prelijevanja koji su posljedica mjere makrobonitetne politike o kojoj je dostavljena obavijest. Ti članovi mogu također navesti da bi njihovo tijelo htjelo sudjelovati u Timu za procjenu kao promatrač, ako još nije zastupljeno. Kako bi se osigurao nesmetan i učinkovit postupak, članovi iznose takve značajne zabrinutosti na engleskom jeziku, u mjeri u kojoj je to moguće.
   4.   U roku od 12 radnih dana ESB-a nakon primitka obavijesti, u skladu sa stavkom 2., Tim za procjenu priprema procjenu i nacrt mišljenja ili preporuke o prikladnosti mjere makrobonitetne politike uzimajući u obzir odgovarajuće zahtjeve na temelju Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013 sa stajališta makrobonitetne i financijske stabilnosti.
   5.   Čim Tim za procjenu dovrši nacrt mišljenja ili preporuke, Tajništvo ESRB-a ga odmah dostavlja preko sustava Darwin svim članovima Općeg odbora radi razmatranja u skladu s pisanim postupkom. U roku od četiri radna dana ESB-a od dana dostave, članovi Općeg odbora mogu dati primjedbe na nacrt mišljenja ili preporuke prije donošenja odluke Općeg odbora.
   6.   U roku od dva radna dana ESB-a nakon dana do kojeg su članovi Općeg odbora trebali dostaviti primjedbe, Tim za procjenu određuje je li potrebno revidirati nacrt mišljenja ili preporuke u smislu tih primjedbi, te putem Tajništva ESRB-a dostavlja konačan nacrt mišljenja ili preporuke Općem odboru.
   7.   Opći odbor donosi odluku o nacrtu mišljenja ili preporuke na temelju procjene i nacrta koji je pripremio Tim za procjenu. Osim ako je u skladu s Poslovnikom ESRB-a sazvana sjednica Općeg odbora, odluke Općeg odbora donose se u pisanom postupku u kojem se slučaju članovima Općeg odbora daje najmanje pet radnih dana ESB-a za glasovanje. Odluka Općeg odbora donosi se najkasnije najmanje jedan radni dan ESB-a prije isteka roka od mjesec dana određenog u članku 133. stavku 14. Direktive 2013/36/EU ili članku 458. stavku 4. Uredbe (EU) br. 575/2013.
   8.   Ako nakon zahtjeva ESRB-a za dodatnim informacijama upućenom tijelima koja dostavljaju obavijest, primljene informacije i dalje ne sadrže sve bitne informacije potrebne kako bi se procijenila prikladnost mjere koja se namjerava poduzeti, uključujući njezinu usklađenost s odgovarajućim zahtjevima na temelju Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013, ESRB može dati mišljenje u kojem se navodi da nije moguće procijeniti sukladnost sa zahtjevima Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013. ESRB može dati i negativno mišljenje ili preporuku, ovisno o slučaju.
   Članak 5.
   Preporuka ESRB-a o uzajamnosti mjera makrobonitetne politike
   1.   Ovaj se članak primjenjuje na izmjene Preporuke ESRB/2015/2 u smislu članka 1. stavka 2. točke (b).
   2.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon što je ESRB primio zahtjev za uspostavljanje uzajamnosti od države članice, sukladno, ali ne isključivo, članku 134. stavku 4. Direktive 2013/36/EU ili članku 458. stavku 8. Uredbe (EU) br. 575/2013, Tajništvo ESRB-a ga preko sustava Darwin dostavlja članovima Savjetodavnog tehničkog odbora (ATC), Općem odboru i Timu za procjenu.
   3.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dostave informacija iz stavka 2., članovi Općeg odbora mogu dokazati ESRB-u da bi mjera makrobonitetne politike o kojoj je dostavljena obavijest imala značajne negativne učinke prekograničnog prelijevanja na njihovom području nadležnosti te navesti da bi njihovo tijelo htjelo sudjelovati u Timu za procjenu kao promatrač, ako njegova zemlja još nije zastupljena. Kako bi se osigurao nesmetan i učinkovit postupak, članovi Općeg odbora dostavljaju ESRB-u bitne informacije na engleskom jeziku, u mjeri u kojoj je to moguće.
   4.   U roku od 25 radnih dana ESB-a nakon dostave informacija iz stavka 3., Tim za procjenu priprema procjenu potrebe za donošenjem preporuke o uspostavljanju uzajamnosti zajedno s nacrtom izmjene Preporuke ESRB/2015/2, kada je potrebno. Tim za procjenu podnosi ATC-u prijedlog o uspostavljanju uzajamnosti mjere o kojoj je dostavljena obavijest i o sredstvima kojima se uzajamnost može uspostaviti u skladu s preporukom ESRB/2015/2.

               (a)

               Ako Tim za procjenu utvrdi da je zatražena rasprava o mjeri koja se razmatra, Tajništvo ESRB-a iznosi procjenu Tima za procjene i nacrt izmjene Preporuke ESRB/2015/2 na sjednici ATC-a radi rasprave. Ta rasprava također obuhvaća vrste mjere kojima se putem druge države članice može uspostaviti uzajamnost mjere koja se razmatra. Kada u nacionalnom zakonodavstvu svih drugih država članica nije dostupna ista mjera kao što je mjera koja se razmatra, Tim za procjenu utvrđuje druge mjere s istovrsnim učinkom koje odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost, mogu koristiti u okviru mogućnosti.

               (b)

               Ako Tim za procjenu utvrdi da rasprava nije potrebna jer se mjera o kojoj je dostavljena obavijest temelji na izloženosti te je dostupna u svim drugim državama članicama, Tajništvo ESRB-a može preko sustava Darwin dostaviti nacrt izmjene Preporuke ESRB/2015/2 svim članovima ATC-a radi pisanog postupka. U tom slučaju, nacrtom izmjene Preporuke ESRB/2015/2 zahtijeva se uspostavljanje uzajamnosti te mjere od strane svih drugih država članica.

         5.   Ako je nakon sjednice ATC-a, na kojoj se raspravljalo o mjeri kojom se uspostavlja uzajamnost, ili u skladu sa stavkom 4. točkom (b), potreban pisani postupak pred ATC-om, članovi ATC-a mogu dostaviti primjedbe o nacrtu preporuke u roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana dostave putem sustava Darwin.
   6.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana do kojeg je trebalo dostaviti primjedbe ATC-a ili dana održavanja sjednice ATC-a, na kojoj se raspravljalo o mjeri za uspostavljanje uzajamnosti, Tajništvo ESRB-a putem sustava Darwin dostavlja, ako je primjenjivo, nacrt izmjene Preporuke ESRB/2015/2 Općem odboru radi savjetovanja. Ako članovi ATC-a dostave značajne primjedbe u skladu s pisanim postupkom iz stavka 5. ili tijekom sjednice ATC-a, priprema nacrta izmjene Preporuke ESRB/2015/2 može se produljiti za najviše 25 radnih dana ESB-a.
   7.   Opći odbor može dostaviti primjedbe, ako je primjenjivo, o nacrtu izmjene Preporuke ESRB/2015/2 u roku od pet radnih dana ESB-a nakon dostave nacrta Općem odboru.
   8.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana do kojeg je trebalo dostaviti primjedbe članova Općeg odbora, Tajništvo ESRB-a dostavlja na odobrenje, ako je primjenjivo, konačni nacrt izmjene Preporuke ESRB/2015/2 Općem odboru u skladu s pisanim postupkom ili ga dostavlja na odobrenje na sjednici Općeg odbora. Opći odbor može donijeti odluku o nacrtu izmjene Preporuke ESRB/2015/2 u skladu s pisanim postupkom ili tijekom sjednice Općeg odbora u skladu s člankom 6. Odluke ESRB/2011/1.
   Članak 6.
   Preporuke ESRB-a o određenim stopama CCB-a u trećim zemljama
   1.   Ovaj se članak primjenjuje na preporuke u smislu članka 1. stavka 2. točke (c).
   2.   Od Tima za procjenu može se zahtijevati analiza kreditnih kretanja u trećoj zemlji koja za ishod može imati nacrt preporuke ESRB-a o određenoj stopi CCB-a u trećoj zemlji koja se primjenjuje na dotičnu treću zemlju, i to u sljedećim slučajevima:

               (a)

               kada odgovarajuće tijelo iz treće zemlje zatraži priznavanje stope zaštitnog sloja u iznosu većem od 2,5 %;

               (b)

               kada imenovano tijelo obavijesti ESRB u skladu s preporukom A(1) Preporuke ESRB/2015/1, ili kada za zemlje koje su članice Bazelskog odbora za nadzor banaka (BCBS), Tajništvo ESRB-a sazna da je odgovarajuće tijelo iz treće zemlje odredilo za tu treću zemlju stopu CCB-a koja premašuje 2,5 %;

               (c)

               kada imenovano tijelo obavijesti ESRB u skladu s preporukama A(2) i B(3) Preporuke ESRB/2015/1;

               (d)

               kada imenovano tijelo obavijesti ESRB u skladu s preporukom C(1) Preporuke ESRB/2015/1 ili kada je stopa CCB-a, koju je odredilo odgovarajuće tijelo iz treće zemlje članice BCBS-a, bila priznata na temelju preporuke ESRB-a, a Tajništvo ESRB-a sazna da je odgovarajuće tijelo iz treće zemlje odredilo stopu CCB-a po nižoj stopi;

               (e)

               kada imenovano tijelo obavijesti ESRB u skladu s preporukom C(2) Preporuke ESRB/2015/1 ili kada je stopa CCB-a, koju je odredilo odgovarajuće tijelo iz treće zemlje članice BCBS-a, bila određena na temelju preporuke ESRB-a, a Tajništvo ESRB-a sazna da je odgovarajuće tijelo iz treće zemlje odredilo stopu CCB-a po nižoj stopi;

               (f)

               kada Tajništvo ESRB-a pronađe naznake prekomjernog kreditnog rasta u jednoj od trećih zemalja koje su prepoznate kao značajne za Uniju, kako je utvrđeno člankom 4. Odluke ESRB/2015/3.

         3.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana kada nastupi jedan od slučajeva iz stavka 2., Tajništvo ESRB-a dostavlja preko sustava Darwin sve bitne informacije članovima ATC-a, Općem odboru i Timu za procjenu. Predsjednik Tima za procjenu odlučit će, hoće li se i kada obavijestiti odgovarajuće tijelo iz treće zemlje radi pozivanja predstavnika da se pridruži Timu za procjenu kao promatrač.
   4.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dostave informacija iz stavka 3., članovi Općeg odbora mogu dokazati ESRB-u da njihova država članica ima značajne izloženosti prema predmetnoj trećoj zemlji te navesti da bi željeli sudjelovati u Timu za procjenu kao promatrači, ako njihovo tijelo nije zastupljeno. Kako bi se osigurao nesmetan i učinkovit postupak, članovi dostavljaju ESRB-u bitne informacije na engleskom jeziku, ako je to moguće.
   5.   U roku od 25 radnih dana ESB-a nakon dostave informacija iz stavka 4., Tim za procjenu priprema procjenu potrebe za donošenjem preporuke o određenim stopama CCB-a prema trećoj zemlji koje se primjenjuju na dotičnu treću zemlju. Ako Tim za procjenu smatra da je preporuka potrebna, uz procjenu se prilaže nacrt preporuke. Tajništvo ESRB-a iznosi procjenu i ako je primjenjivo, nacrt preporuke na sjednici ATC-a radi rasprave ili ih dostavlja ATC-u putem sustava Darwin radi pisanog postupka.
   6.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana dostave u skladu s pisanim postupkom, članovi ATC-a mogu dostaviti primjedbe o procjeni i ako je primjenjivo, o nacrtu preporuke.
   7.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana do kojeg je trebalo dostaviti primjedbe ATC-a ili dana održavanja sjednice ATC-a, Tajništvo ESRB-a putem sustava Darwin dostavlja procjenu i ako je primjenjivo, nacrt preporuke Općem odboru radi savjetovanja.
   8.   U roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana dostave, članovi Općeg odbora mogu dostaviti primjedbe o procjeni i ako je primjenjivo, o nacrtu preporuke.
   9.   Ako je Tim za procjenu smatrao da je potrebna preporuka, a savjetovanje Općeg odbora nije dovelo do nikakvih značajnih primjedbi, Tajništvo ESRB-a dostavlja konačni nacrt preporuke u roku od pet radnih dana ESB-a nakon dana do kojeg je primjedbe članova Općeg odbora trebalo dostaviti na odobrenje Općem odboru u skladu s pisanim postupkom ili iznijeti radi odobrenja tijekom sjednice Općeg odbora.
   10.   Ako je Opći odbor dao značajne primjedbe, Tajništvo ESRB-a će ta pitanja iznijeti na sljedećoj sjednici Općeg odbora radi rasprave.
   11.   Opći odbor može donijeti odluku o konačnom nacrtu preporuke u skladu s pisanim postupkom ili tijekom sjednice Općeg odbora u skladu s člankom 6. Odluke ESRB/2011/1.
   12.   Postupak opisan u stavcima 3. do 11. može se skratiti ako se zahtijeva hitno donošenje odluke ESRB-a o određenim stopama CCB-a u trećoj zemlji za izloženosti prema određenoj trećoj zemlji. Predsjednik Tima za procjenu može odlučiti da se gore navedeni postupak skrati na zahtjev tijela koje dostavlja obavijest i/ili na temelju prirode odnosnog rizika za bankarski sustav Unije.
   Članak 7.
   Tim za procjenu
   1.   Tim za procjenu priprema procjenu i nacrt mišljenja ili preporuka o mjerama makrobonitetne politike, o uzajamnosti mjera makrobonitetne politike i o stopama CCB-a u trećoj zemlji. Članovi Tima za procjenu, kao i svi promatrači, moraju imati dovoljno tehničko i političko iskustvo.
   2.   Predsjednik Tima za procjenu je voditelj Tajništva ESRB-a ili njegov/njezin imenovani zamjenik.
   3.   Tim za procjenu sastoji se od: (a) dva predstavnika iz Tajništva ESRB-a uključujući predsjednika Tima za procjenu, (b) jednog predstavnika nadzorne funkcije ESB-a, (c) jednog predstavnika makrobonitetne funkcije ESB-a, (d) jednog predstavnika iz Europske komisije, (e) jednog predstavnika iz Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), i (f) devet predstavnika od kojih svaki predstavlja nacionalnu središnju banku (NSB) države članice. Predstavnici nacionalnih središnjih banaka koje su članice Upravljačkog odbora, uključujući predstavnike nacionalnih središnjih banaka, iz kojih se imenuju prvi potpredsjednik ESRB-a i predsjednik ATC-a, nalaze se među devet predstavnika NSB-a.
   4.   Na prijedlog nacionalnih središnjih banaka koje su članice Općeg odbora, Opći odbor imenuje devet predstavnika NSB-a iz stavka 3. Oni se imenuju na isto razdoblje kao i predstavnik njihovog tijela u Upravljačkom odboru, a inače na razdoblje od tri godine. Ako njihovo tijelo nije zastupljeno u Upravljačkom odboru, predstavnici NSB-a u Timu za procjenu mogu se ponovno imenovati.
   5.   Svi drugi članovi Tima za procjenu imenuju se na neodređeno vrijeme.
   6.   Sve institucije članice ESRB-a koje su zastupljene u Timu za procjenu, mogu promijeniti svoje članove ili imenovati više od jedne osobe ovisno o potrebnoj stručnosti i vrsti procjene koju Tim za procjenu treba napraviti u skladu s člankom 1. stavkom 2. Takve promjene mora odobriti predsjednik Tima za procjenu. Sastav Tima za procjenu mora osigurati uravnoteženu zastupljenost država članica iz europodručja i izvan njega.
   7.   Promatrači mogu sudjelovati u Timu za procjenu kako bi doprinijeli raspravi. Promatrači se mogu sastojati od najviše dva predstavnika po državi članici, jednog iz NSB-a i jednog iz odgovarajućeg tijela ili drugih tijela zastupljenih u Općem odboru ESRB-a, koja su izrazila značajnu zabrinutost u skladu s člankom 4. stavkom 3., koja su upozorila da bi odgovarajuća mjera makrobonitetne politike imala značajne negativne učinke prekograničnog prelijevanja na nacionalnoj razini u skladu s člankom 5. stavkom 3. ili su iz države članice koja ima značajne izloženosti prema predmetnoj trećoj zemlji u skladu s člankom 6. stavkom 4. Članovi Općeg odbora usklađuju nacionalnu zastupljenost u Timu za procjenu s odgovarajućim nacionalnim tijelima, ako nisu zastupljena u Općem odboru, a mjera o kojoj se raspravlja nalazi se u okviru njihovog ovlaštenja. Kada se priprema preporuka ili mišljenje u skladu s člankom 133. stavcima 14. i 15. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 575/2013, predstavnici iz Komisije i EBA-e su promatrači. Promatrači Tima za procjenu mogu se također sastojati od najviše dva predstavnika iz države članice koja je dostavila obavijest o mjeri makrobonitetne politike i/ili zahtijevala uzajamnost mjere makrobonitetne politike, jednog iz odgovarajućeg NSB-a i jednog iz odgovarajućeg nacionalnog tijela. Predstavnici iz trećih zemalja, o čijim stopama CCB-a se raspravlja, mogu također biti pozvani kao promatrači, u kojem slučaju moraju postupati u skladu sa sporazumima o povjerljivosti.
   8.   Ako sukladno članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (9), umjesto nacionalnog tijela, ESB dostavi obavijest o mjeri makrobonitetne politike na nacionalnoj razini, ESB predstavljaju dva promatrača, a svaku dotičnu državu članicu predstavljaju dva promatrača imenovana u skladu s istim postupkom, kako je opisano u stavku 7.
   9.   Radi izbjegavanja sukoba interesa kod procjene mjera makrobonitetne politike na temelju članka 1. stavka 2. točke (a), status članova Tima za procjenu privremeno prestaje, bez mogućnosti zamjene, za predstavnike država članica ili ESB-a u svim slučajevima kada su tijela odgovarajuće države članice ili ESB dostavili obavijest o mjeri makrobonitetne politike ili iznijeli značajne zabrinutosti u vezi s mjerom makrobonitetne politike ili su zahtijevali uzajamnost mjere makrobonitetne mjere koju treba procijeniti Tim za procjenu.
   10.   Članovi Tima za procjenu pripremaju nacrte mišljenja ili preporuka u skladu s člankom 4. stavkom 4., člankom 5. stavkom 4. i člankom 6. stavkom 5. o kojima Opći odbor može glasovati. Tim za procjenu nastoji postići konsenzus među svojim članovima. Kada okolnosti to zahtijevaju, u procjeni koju dostavi Općem odboru Tim za procjenu može iznijeti stajalište većine i stajalište manjine.
   Članak 8.
   Prijelazne odredbe
   1.   Devet predstavnika NSB-a imenovanih u skladu s člankom 5. stavcima 2. i 8. Odluke ESRB/2014/2 ostaju do kraja početnog mandata iz članka 5. stavka 8. Odluke ESRB/2014/2.
   2.   Nakon isteka početnog dvogodišnjeg mandata 27. siječnja 2016., dotična četiri predstavnika NSB-a zamjenjuje jedan predstavnik iz svake od četiriju nacionalnih središnjih banaka zastupljenih u Upravljačkom odboru. Ako je NSB iz Upravljačkog odbora već zastupljen u Timu za procjenu nakon 27. siječnja 2016., njegovog člana Tima za procjenu zamjenjuje predstavnik iz NSB-a iz kojeg je bio imenovan predsjednik ATC-a.
   3.   Nakon isteka početnog trogodišnjeg mandata 27. siječnja 2017., pet dotičnih predstavnika NSB-a zamjenjuju četiri predstavnika iz četiriju nacionalnih središnjih banaka imenovana u skladu s člankom 7. stavkom 4. i jedan predstavnik iz NSB-a iz kojeg je bio imenovan prvi potpredsjednik ESRB-a.
   Članak 9.
   Stavljanje izvan snage
   Ovom Odlukom stavlja se izvan snage i zamjenjuje Odluka ESRB/2014/2.
   Članak 10.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2016.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 16. prosinca 2015.

            Predsjednik ESRB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (2)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

      (3)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

      (4)  Engleska verzija dostupna je na mrežnoj stranici ESRB-a na: www.esrb.europa.eu

      (5)  Engleska verzija dostupna je na mrežnoj stranici ESRB-a na: www.esrb.europa.eu

      (6)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

      (7)  Engleska verzija dostupna je na mrežnoj stranici ESRB-a na: www.esrb.europa.eu

      (8)  Odluka ESRB/2014/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 27. siječnja 2014. o okviru za usklađivanje u vezi s dostavljanjem obavijesti o mjerama nacionalne makrobonitetne politike od strane nadležnih ili imenovanih tijela i o davanju mišljenja i preporuka od strane ESRB-a (SL C 98, 3.4.2014., str. 3.).

      (9)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).


title: 2005/45/EZ: Odluka Vijeća od 22. prosinca 2004. o sklapanju i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o izmjeni Sporazuma između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972. u pogledu odredbi koje se primjenjuju na prerađene poljoprivredne proizvode

text:
               11/Sv. 021

               HR

               Službeni list Europske unije

               200

         32005D0045

               L 023/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.12.2004.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 22. prosinca 2004.
   o sklapanju i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o izmjeni Sporazuma između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972. u pogledu odredbi koje se primjenjuju na prerađene poljoprivredne proizvode
   (2005/45/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 133. u vezi s člankom 300. stavkom 2. i člankom 300. stavkom 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je ovlastilo Komisiju da sa Švicarskom Konfederacijom sklopi Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o izmjeni Sporazuma između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972. u pogledu odredbi koje se primjenjuju na prerađene poljoprivredne proizvode.

               (2)

               Odlukom Vijeća od 20. listopada 2004. (1), i podložno kasnijem sklapanju, Sporazum je potpisan u ime Zajednice 26. listopada 2004.

               (3)

               Sporazum predviđa privremenu primjenu do stupanja na snagu.

               (4)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovime se u ime Zajednice odobrava Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o izmjeni Sporazuma između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972. u pogledu odredbi koje se primjenjuju na prerađene poljoprivredne proizvode.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Komisija utvrđuje stajalište koje treba zauzeti Zajednica u vezi s odlukama ili preporukama Zajedničkog odbora koje se temelje na članku 7. Protokola br. 2 uz Sporazum.
   Članak 3.
   Predsjednik Vijeća obavlja obavješćivanje predviđeno u članku 5. stavku 1. Sporazuma u ime Zajednice (2).
   Članak 4.
   U skladu s člankom 5. stavkom 2. Sporazuma i do njegova stupanja na snagu, Sporazum se primjenjuje na privremenoj osnovi od 1. veljače 2005., pod uvjetom da se istodobno usvoje provedbene mjere kako je utvrđeno člankom 5. stavkom 4. Protokola br. 2.
   Članak 5.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2004.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         C. VEERMANN

      (1)  Nije objavljeno u Službenom listu.

      (2)  Datum stupanja na snagu Sporazuma objavljuje Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Općeg suda od 27. siječnja 2016. o sudskim praznicima

text:
               29.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 111/2

         ODLUKA OPĆEG SUDA
   od 27. siječnja 2016.
   o sudskim praznicima
   (2016/C 111/02)
   OPĆI SUD
   uzimajući u obzir članak 41. stavak 2. Poslovnika,
   DONOSI SLJEDEĆU ODLUKU:

      Članak 1.

   Za sudsku godinu koja započinje 1. rujna 2016. dani sudskih praznika u smislu članka 41. stavaka 2. i 6. Poslovnika utvrđuju se kako slijedi:

               —

               Božić 2016.: od ponedjeljka, 19. prosinca 2016. do, uključivo, nedjelje, 8. siječnja 2017.;

               —

               Uskrs 2017.: od ponedjeljka, 10. travnja 2017. do, uključivo, nedjelje, 23. travnja 2017.;

               —

               Ljeto 2017.: od petka, 21. srpnja 2017. do, uključivo, nedjelje, 3. rujna 2017.

      Članak 2.

   Ova odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      U Luxembourgu 27. siječnja 2016.

            Tajnik

         E. COULON

            Predsjednik

         M. JAEGER


title: Odluka Vijeća (EU) 2015/799 od 18. svibnja 2015. o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (Tekst značajan za EGP)

text:
               22.5.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 127/20

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/799
   od 18. svibnja 2015.
   o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima
   (Tekst značajan za EGP)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 46., članak 53. stavak 1. i članak 62. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 8. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Međunarodna konvencija o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima („Konvencija”) Međunarodne pomorske organizacije („IMO”) donesena je 7. srpnja 1995. na Međunarodnoj konferenciji koju je IMO sazvao u Londonu.

               (2)

               Konvencija je stupila na snagu 29. rujna 2012.

               (3)

               Konvencija predstavlja značajan doprinos sektoru ribarstva na međunarodnoj razini promicanjem sigurnosti ljudskih života i imovine na moru čime također doprinosi zaštiti morskog okoliša. Stoga je poželjna što skorija provedba njezinih odredaba.

               (4)

               Ribolov na moru jedno je od najopasnijih zanimanja i zbog toga su odgovarajuće osposobljavanje i kvalifikacije nužno sredstvo za smanjenje broja nesreća. Ukrcavanje osoblja na ribarske brodove država članica trebalo bi u svakom slučaju obavljati bez ugrožavanja pomorske sigurnosti.

               (5)

               U okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu („sporazumi”) s trećim zemljama važno je da osoblje na ribarskim brodovima koji plove pod zastavom države članice posjeduje odgovarajuće stručne kvalifikacije, što se dokazuje certifikatima koje priznaje država zastave, kako bi se omogućilo zapošljavanje uz uvjete utvrđene u sporazumima. Države članice trebale bi uložiti sve napore kako bi se izbjegao sukob između međunarodnog prava i prava Unije, uključujući sve moguće negativne učinke na sklapanje i provedbu sporazumâ, prilikom primjene Konvencije. Nadalje, trebalo bi poticati relevantne treće zemlje da postanu stranke Konvencije.

               (6)

               Europski parlament, Vijeće i Komisija promiču sigurnost na moru i sigurnost na radnom mjestu, kao i unapređenje stručnih kvalifikacija osoblja na ribarskim brodovima. Unija financijski podupire osposobljavanje u sektoru ribarstva, i to pomoću Europskog fonda za ribarstvo i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo.

               (7)

               Poglavlje I. pravilo 7. Priloga Konvenciji u isključivoj je nadležnosti Unije u pogledu pravila Unije o priznavanju stručnih kvalifikacija određenih kategorija osoblja ribarskih brodova te utječe na odredbe Ugovora i na sekundarno pravo Unije, posebno na Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), u mjeri u kojoj se odnosi na građane Unije koji posjeduju relevantne certifikate koje je izdala neka država članica ili neka treća zemlja.

               (8)

               Unija ne može postati stranka Konvencije jer samo države mogu biti njezine stranke.

               (9)

               Neke države članice još nisu postale stranke Konvencije, dok druge već jesu. Države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova, a koje još nisu postale stranke Konvencije pozvane su da to učine.

               (10)

               Dok sve države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova ne postanu stranke Konvencije, svaka država članica koja je stranka Konvencije trebala bi primijeniti fleksibilnost predviđenu Konvencijom kako bi osigurala pravnu usklađenost s pravom Unije, posebno u odnosu na odredbe poglavlja I. pravila 10. Priloga Konvenciji o ekvivalentima, da se primjena Konvencije uskladi s Direktivom 2005/36/EZ.

               (11)

               Istodobno s priznavanjem stručnih kvalifikacija, u skladu s Direktivom 2005/36/EZ, radnika migranata iz država članica koje nisu stranke Konvencije, svaka država članica koja je stranka Konvencije trebala bi osigurati da se stručne kvalifikacije dotičnih radnika ocijene i da se utvrdi da odgovaraju minimalnim standardima utvrđenima u Konvenciji.

               (12)

               U skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće bi stoga trebalo ovlastiti države članice da postanu stranke Konvencije, u interesu Unije,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Države članice ovlašćuju se da postanu stranke Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima, donesene 7. srpnja 1995., u odnosu na dijelove koji su u nadležnosti Unije.
   Kada države članice izvješćuju glavnog tajnika IMO-a u skladu s člankom 4. Konvencije, dostavljaju, ako je to primjereno, uz upućivanje na poglavlje I. pravilo 10. Priloga Konvenciji, informacije o relevantnim nacionalnim odredbama u vezi s priznavanjem certifikata o kompetencijama osoblja na ribarskim brodovima obuhvaćenima Konvencijom, uzimajući u obzir obveze utvrđene relevantnim pravom Unije o priznavanju kvalifikacija.
   Članak 2.
   Države članice pod čijim zastavama plove ribarski brodovi, čije luke primaju ribarske brodove duge plovidbe koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije ili koje imaju ustanove za osposobljavanje osoblja ribarskih brodova, a koje još nisu postale stranke Konvencije nastoje poduzeti potrebne korake za polaganje svojih isprava o pristupanju Konvenciji kod glavnog tajnika IMO-a u razumnom roku i, ako je moguće, do 23. svibnja 2017. Komisija do 23. svibnja 2018. podnosi izvješće Vijeću o pregledu napretka u vezi s pristupanjem.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. svibnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         M. SEILE

      (1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

      (2)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/630 od 11. travnja 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i Ruske Federacije o ponovnom prihvatu, u vezi s preporukom koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati razgovore

text:
               26.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 110/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/630
   od 11. travnja 2016.
   o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i Ruske Federacije o ponovnom prihvatu, u vezi s preporukom koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati razgovore
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 79. stavak treći u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Sporazum između Europske zajednice i Ruske Federacije o ponovnom prihvatu (1) od 25. svibnja 2006. (dalje u tekstu „Sporazum o ponovnom prihvatu”) stupio je na snagu 1. lipnja 2007.

               (2)

               Člankom 19. Sporazuma o ponovnom prihvatu uspostavlja se Zajednički odbor za ponovni prihvat koji je odgovoran za zadaće navedene u tom članku.

               (3)

               Člankom 19. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma o ponovnom prihvatu predviđeno je da Zajednički odbor za ponovni prihvat odlučuje o dogovorima potrebnima za ujednačeno izvršavanje Sporazuma o ponovnom prihvatu.

               (4)

               Razgovor je jedan od elemenata postupka ponovnog prihvata predviđenog u Sporazumu o ponovnom prihvatu. U skladu s člankom 9. stavkom 4. Sporazuma o ponovnom prihvatu razgovor treba organizirati ako stranka koja podnosi zahtjev uz zahtjev za ponovni prihvat ne može priložiti ni jednu od isprava navedenih u prilozima 2. i 3. Sporazumu o ponovnom prihvatu.

               (5)

               Zajednički odbor za ponovni prihvat 2. lipnja 2009. donio je prvu preporuku u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati razgovore. Tu bi preporuku trebalo dodatno razjasniti drugom preporukom sa smjernicama za situacije u kojima se rokovi za organiziranje razgovora ne mogu poštovati i potrebno je ponovno zakazati te razgovore.

               (6)

               Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora za ponovni prihvat u vezi s preporukom koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati razgovore.

               (7)

               Ujedinjena Kraljevina obvezana je Sporazumom o ponovnom prihvatu te stoga sudjeluje u donošenju ove Odluke.

               (8)

               Irska je obvezana Sporazumom o ponovnom prihvatu te stoga sudjeluje u donošenju ove Odluke.

               (9)

               Danska nije obvezana Sporazumom o ponovnom prihvatu niti podliježe njegovoj primjeni te stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Jedini članak
   1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog člankom 19. Sporazuma između Europske zajednice i Ruske Federacije o ponovnom prihvatu, u vezi s donošenjem preporuke koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati razgovore, temelji se na nacrtu preporuke Zajedničkog odbora za ponovni prihvat priloženom ovoj Odluci.
   2.   Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru za ponovni prihvat mogu dogovoriti manje tehničke izmjene nacrta preporuke Zajedničkog odbora za ponovni prihvat bez daljnje odluke Vijeća.

      Sastavljeno u Luxembourgu 11. travnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  SL L 129, 17.5.2007., str. 40.

      NACRT
      PREPORUKA BR. 2 ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA PONOVNI PRIHVAT USPOSTAVLJENOG NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I RUSKE FEDERACIJE O PONOVNOM PRIHVATU OD 25. SVIBNJA 2006.
      od …
      koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati razgovore
      ODBOR,
      pozivajući se na Sporazum između Europske zajednice i Ruske Federacije o ponovnom prihvatu od 25. svibnja 2006. (dalje u tekstu „Sporazum o ponovnom prihvatu”), a posebno na njegov članak 19. stavak 1. te na članak 6. stavak 3. poslovnika Zajedničkog odbora za ponovni prihvat od 25. srpnja 2007.,
      budući da:

                  (1)

                  Razgovor je jedan o elemenata postupka ponovnog prihvata predviđenog u Sporazumu o ponovnom prihvatu te bi ga, u skladu s člankom 9. stavkom 4., trebalo organizirati ako stranka koja podnosi zahtjev uz zahtjev za ponovni prihvat ne može priložiti ni jednu od isprava navedenih u prilozima 2. i 3. Sporazumu o ponovnom prihvatu,

                  (2)

                  Odbor je 2. lipnja 2009. donio Preporuku br. 1 Zajedničkog odbora za ponovni prihvat u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati razgovore (dalje u tekstu „Preporuka br. 1”),

                  (3)

                  U skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (f) Sporazuma o ponovnom prihvatu, posebni dogovori koji se odnose na rokove za postupanje po zahtjevima za ponovni prihvat mogu biti obuhvaćeni bilateralnim provedbenim protokolima,

            PREPORUČUJE SLJEDEĆE:

                  1.

                  U skladu sa stavkom 2. Preporuke br. 1, ako rokovi za organiziranje razgovora nisu utvrđeni u odgovarajućim provedbenim protokolima između Ruske Federacije i država članica Europske unije, razgovor bi se trebao održati u roku od 10 kalendarskih dana od datuma primitka zahtjeva za ponovni prihvat iz stavka 1. Preporuke br. 1.

                  2.

                  U slučaju da razgovor nije organiziran u rokovima iz stavka 1. ove Preporuke ili u slučaju neizručenja osobe za potrebe razgovora, država koja podnosi zahtjev i država kojoj se podnosi zahtjev trebale bi stupiti u kontakt i poduzeti potrebne mjere kako bi se razgovor organizirao bez odgode.

                  3.

                  Ako unutar roka utvrđenog za organiziranje razgovora država koja podnosi zahtjev obavijesti državu kojoj se podnosi zahtjev o odgađanju izručenja osobe za potrebe razgovora, rok iz stavka 1. ove Preporuke ili, ako je primjenjivo, rok predviđen odgovarajućim provedbenim protokolom trebalo bi produljiti do datuma navedenog u obavijesti.

                  4.

                  Rokovi za organiziranje razgovora, uzimajući u obzir okolnosti navedene u stavku 3. ove Preporuke, ne bi trebali premašiti 60 kalendarskih dana od datuma primitka zahtjeva za ponovni prihvat, osim ako je zbog posebnih okolnosti predmeta opravdano organiziranje razgovora nakon tog roka.

               Za Rusku Federaciju

               Za Europsku uniju


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/845 od 23. svibnja 2016. o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog u skladu s Okvirnim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti

text:
               28.5.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 141/66

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/845
   od 23. svibnja 2016.
   o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog u skladu s Okvirnim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 212., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Okvirni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (1) („Sporazum”) stupio je na snagu 1. lipnja 2014.

               (2)

               Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, njegov institucionalni okvir trebalo bi što je prije moguće upotpuniti donošenjem odluke Zajedničkog odbora o donošenju svojega poslovnika.

               (3)

               U skladu s člankom 44. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor kako bi se osiguralo, među ostalim, pravilno funkcioniranje i provedba Sporazuma („Zajednički odbor”).

               (4)

               Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnik Zajedničkog odbora.

               (5)

               Kako bi se omogućile rasprave na razini stručnjaka u ključnim područjima obuhvaćenima područjem primjene Sporazuma, trebalo bi osnovati specijalizirane radne skupine.

               (6)

               Stoga bi se stajalište Unije u Zajedničkom odboru u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanja specijaliziranih radnih skupina trebalo temeljiti na priloženom nacrtu odluka Zajedničkog odbora,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Stajalište koje u ime Europske unije treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju članka 44. Sporazuma u odnosu na:

               (a)

               donošenje poslovnika Zajedničkog odbora; i

               (b)

               osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti

         temelji se na nacrtu odluka Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.
   2.   Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru mogu dogovoriti manje izmjene nacrta odluka bez daljnje odluke Vijeća.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. svibnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Odluka Vijeća 2014/278/EU od 12. svibnja 2014. o sklapanju Okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, uz iznimku pitanja koja se odnose na ponovni prihvat (SL L 145, 16.5.2014., str. 1.).

      NACRT
      ODLUKE br. 1/2016 ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-a I REPUBLIKE KOREJE
      od …
      o donošenju svojeg poslovnika
      ZAJEDNIČKI ODBOR EU-a I REPUBLIKE KOREJE,
      uzimajući u obzir Okvirni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane („Sporazum”), a posebno njegov članak 44.,
      budući da:

                  (1)

                  Sporazum je stupio na snagu 1. lipnja 2014.

                  (2)

                  Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnik Zajedničkog odbora,

            DONIO JE OVU ODLUKU:
      Jedini članak
      Donosi se Poslovnik Zajedničkog odbora kako je utvrđen u Prilogu ovoj Odluci.

         Sastavljeno u …

               Za Zajednički odbor EU-a i Republike Koreje

               Predsjednik

         PRILOG

            POSLOVNIK ZAJEDNIČKOG ODBORA

         Članak 1.
         Sastav i predsjednik
         1.   Zajednički odbor osnovan na temelju članka 44. Okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (dalje u tekstu: „Sporazum”) obavlja svoje zadaće u skladu s člankom 44. Sporazuma.
         2.   Zajednički odbor sastoji se od predstavnika obiju stranaka na odgovarajućoj razini.
         3.   Zajedničkim odborom naizmjence predsjedvaa svaka stranka na razdoblje od jedne kalendarske godine. Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku ili ministar vanjskih poslova Republike Koreje predsjedavaju Zajedničkim odborom. Predsjednik može delegirati svoje ovlasti.
         4.   Prvo razdoblje počinje na dan prvog sastanka Zajedničkog odbora i završava 31. prosinca iste godine.
         Članak 2.
         Sastanci
         1.   Zajednički odbor uobičajeno se sastaje jedanput godišnje. Sastanak Zajedničkog odbora saziva predsjednik, a održava se naizmjence u Bruxellesu i Seoulu na datum utvrđen uzajamnim dogovorom. Izvanredni sastanci Zajedničkog odbora mogu se održati na zahtjev bilo koje od stranaka ako se stranke tako dogovore.
         2.   Zajednički odbor uobičajeno se sastaje na razini viših dužnosnika, osim ako se stranke drukčije dogovore.
         Članak 3.
         Javnost
         Sastanci Zajedničkog odbora nisu javni, osim ako je drukčije odlučeno.
         Članak 4.
         Sudionici
         1.   Prije svakog sastanka Tajništvo obavješćuje predsjednika o predviđenom sastavu delegacije svake stranke.
         2.   Prema potrebi i na temelju uzajamnog dogovora stranaka može se uputiti poziv stručnjacima ili predstavnicima drugih tijela da prisustvuju sastancima Zajedničkog odbora kao promatrači ili kako bi pružili informacije o određenoj temi.
         Članak 5.
         Tajništvo
         Predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje i predstavnik Ministarstva vanjskih poslova Republike Koreje djeluju zajednički kao tajnici Zajedničkog odbora. Sva dolazna i odlazna komunikacija predsjednika Zajedničkog odbora prosljeđuje se tajnicima. Korespondencija predsjednika Zajedničkog odbora može se odvijati pisanim putem u bilo kojem obliku, uključujući i elektroničku poštu.
         Članak 6.
         Dnevni red sastanaka
         1.   Predsjednik izrađuje privremeni dnevni red za svaki sastanak. Privremeni dnevni red prosljeđuje se, zajedno sa svim relevantnim dokumentima, drugoj stranci najkasnije 15 dana prije početka sastanka.
         2.   Na privremeni dnevni red uvrštavaju se točke podnesene predsjedniku najkasnije 21 dan prije početka sastanka.
         3.   Zajednički odbor donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uvrstiti točku koja nije uvrštena na privremeni dnevni red ako su se obje stranke o tome sporazumjele.
         4.   U dogovoru s objema strankama predsjednik može skratiti rok iz stavka 1. kako bi se uzeli u obzir zahtjevi pojedinog slučaja.
         Članak 7.
         Zapisnik
         1.   Nacrt zapisnika svakog sastanka zajednički sastavljaju dva tajnika, obično u roku od 30 kalendarskih dana od završetka sastanka. Nacrt zapisnika temelji se na predsjednikovu sažetku zaključaka Zajedničkog odbora.
         2.   Zapisnik odobravaju obje stranke u roku od 45 kalendarskih dana od datuma sastanka ili do datuma o kojem su se stranke sporazumjele. Kad se postigne sporazum o nacrtu zapisnika predsjednik i tajnici potpisuju dva primjerka izvornika. Svaka stranka dobiva jedan primjerak izvornika.
         Članak 8.
         Vijećanje
         1.   Ako Zajednički odbor donosi odluke ili preporuke, takvi akti imaju naziv „odluka” odnosno „preporuka”, iza kojeg slijedi serijski broj, datum donošenja i opis predmeta. U svakoj se odluci navodi datum njezina stupanja na snagu. Odluke i preporuke Zajedničkog odbora donose se uzajamnim dogovorom stranaka.
         2.   Zajednički odbor može donositi odluke ili davati preporuke pisanim postupkom ako se obje stranke tako dogovore. Uzajamnim dogovorom stranaka može se predvidjeti rok za dovršetak pisanog postupka, nakon čijeg isteka predsjednik Zajedničkog odbora može izjaviti, osim ako jedna od stranaka priopći suprotno, da je postignut uzajamni dogovor stranaka.
         3.   Vjerodostojnost odluka i preporuka koje donosi Zajednički odbor potvrđuje se dvama primjercima izvornicima koje potpisuje predsjednik Zajedničkog odbora.
         4.   Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Zajedničkog odbora u svojim službenim publikacijama.
         Članak 9.
         Korespondencija
         1.   Korespondencija naslovljena na Zajednički odbor šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim obavijestiti drugog tajnika.
         2.   Tajništvo osigurava da se korespondencija naslovljena na Zajednički odbor proslijedi predsjedniku i prema potrebi pošalje svim članovima kao dokumentacija iz članka 10. ovog Poslovnika.
         3.   Korespondenciju predsjednika Zajedničkog odbora Tajništvo šalje strankama i prema potrebi svim članovima kao dokumente iz članka 10. ovog Poslovnika.
         Članak 10.
         Dokumentacija
         1.   Kada se vijećanja Zajedničkog odbora temelje na pisanim popratnim dokumentima, takvi se dokumenti numeriraju te ih Tajništvo šalje svim članovima.
         2.   Svaki je tajnik odgovoran za prosljeđivanje dokumenata odgovarajućim članovima koji pripadaju njegovoj strani u Zajedničkom odboru i njihovo sustavno umnožavanje za drugog tajnika.
         Članak 11.
         Troškovi
         1.   Svaka stranka podmiruje troškove nastale na temelju sudjelovanja na sastancima Zajedničkog odbora u pogledu osoblja, putovanja i boravka kao i u pogledu poštanskih i telekomunikacijskih usluga.
         2.   Troškove povezane s organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata podmiruje stranka koja je domaćin sastanka.
         Članak 12.
         Izmjena Poslovnika
         Ovaj se Poslovnik može izmijeniti uzajamnim dogovorom stranaka u skladu s člankom 8.
         Članak 13.
         Specijalizirane radne skupine
         1.   Zajednički odbor može odlučiti osnovati dodatne specijalizirane radne skupine kako bi mu pomogle u izvršavanju njegovih dužnosti.
         2.   Zajednički odbor može odlučiti o ukidanju bilo koje postojeće specijalizirane radne skupine, utvrditi ili izmijeniti njezinu nadležnost ili osnovati dodatne specijalizirane radne skupine.
         3.   Specijalizirane radne skupine izvješćuju zajednički odbor nakon svakog svojeg sastanka.
         4.   Specijalizirane radne skupine nemaju pravo donositi odluke, ali mogu podnijeti svoje preporuke Zajedničkom odboru.

      NACRT
      ODLUKE br. 2/2016 ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-a I REPUBLIKE KOREJE
      od …
      o osnivanju specijaliziranih radnih skupina i donošenju njihovih nadležnosti
      ZAJEDNIČKI ODBOR EU-a I REPUBLIKE KOREJE,
      uzimajući u obzir Okvirni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 44. te članak 13. Poslovnika Zajedničkog odbora,
      budući da:

                  (1)

                  Kako bi se omogućile rasprave na stručnoj razini u ključnim područjima obuhvaćenima područjem primjene Sporazuma, trebalo bi osnovati specijalizirane radne skupine. Naknadnim dogovorom stranaka može se izmijeniti popis specijaliziranih radnih skupina kao i nadležnost pojedinih specijaliziranih radnih skupina.

                  (2)

                  Na temelju članka 13. Poslovnika Zajedničkog odbora Zajednički odbor može osnovati specijalizirane radne skupine kako bi mu pomogle u obavljanju njegovih zadaća,

            DONIO JE OVU ODLUKU:
      Jedini članak
      Osnivaju se specijalizirane radne skupine navedene u popisu u Prilogu I. ovoj Odluci. Nadležnost specijaliziranih radnih skupina utvrđuje se kako je opisano u Prilogu II. ovoj Odluci.

         Sastavljeno u …

               Za Zajednički odbor EU-a i Republike Koreje

               Predsjednik

         PRILOG I.

            SPECIJALIZIRANE RADNE SKUPINE ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-A I REPUBLIKE KOREJE

                     1.

                     Specijalizirana radna skupina za energetiku, okoliš i klimatske promjene;

                     2.

                     Specijalizirana radna skupina za borbu protiv terorizma.

         PRILOG II.

            NADLEŽNOST SPECIJALIZIRANIH RADNIH SKUPINA OSNOVANIH U SKLADU S OKVIRNIM SPORAZUMOM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA, S JEDNE STRANE, I REPUBLIKE KOREJE, S DRUGE STRANE

         Članak 1.
         1.   Na svojim sastancima svaka se specijalizirana radna skupina može baviti provedbom Sporazuma u područjima za koja je nadležna.
         2.   Specijalizirane radne skupine mogu raspravljati i o temama ili posebnim projektima povezanima s relevantnim područjem bilateralne suradnje.
         3.   Na zahtjev jedne od stranaka mogu raspravljati i o pojedinačnim slučajevima.
         Članak 2.
         Specijalizirane radne skupine djeluju pod nadzorom Zajedničkog odbora. One izvješćuju predsjednika Zajedničkog odbora te mu šalju svoje zapisnike i zaključke u roku od 30 kalendarskih dana nakon svakog sastanka.
         Članak 3.
         Specijalizirane radne skupine sastavljene su od predstavnika stranaka.
         Uz suglasnost stranaka, specijalizirane radne skupine mogu prema potrebi na svoje sastanke pozvati stručnjake te ih saslušati u vezi s pojedinim točkama na dnevnom redu svojih sastanaka.
         Članak 4.
         Specijaliziranim radnim skupinama naizmjence predsjedaju stranke u skladu s Poslovnikom Zajedničkog odbora
         Članak 5.
         Predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje i predstavnik Ministarstva vanjskih poslova Republike Koreje djeluju zajednički kao tajnici specijaliziranih radnih skupina. Sva komunikacija povezana s određenim specijaliziranim radnim skupinama prosljeđuje se dvama tajnicima.
         Članak 6.
         1.   Specijalizirane radne skupine sastaju se kada je to potrebno, u skladu s dogovorom stranaka i na temelju pisanog zahtjeva jedne od stranaka. Svaki se sastanak održava na mjestu i na datum o kojima se stranke dogovore.
         2.   Nakon što zaprimi zahtjev jedne stranke za sastanak specijalizirane radne skupine tajnik druge stranke odgovara u roku od 15 radnih dana.
         3.   U posebno hitnim slučajevima sastanci specijaliziranih radnih skupina mogu se sazvati i u kraćem roku ako se tako dogovore obje stranke.
         4.   Prije svakog sastanka predsjednika se izvješćuje o predviđenom sastavu delegacija obiju stranaka.
         5.   Sastanke specijaliziranih radnih skupina zajednički sazivaju dva tajnika.
         Članak 7.
         Točke koje treba uvrstiti na dnevni red podnose se tajnicima najmanje 15 radnih dana prije datuma predmetnog sastanka specijalizirane radne skupine. Sva popratna dokumentacija dostavlja se tajnicima najmanje 10 radnih dana prije sastanka. Tajnici će priopćiti nacrt dnevnog reda najkasnije pet radnih dana prije sastanka. Dnevni red konačno se potvrđuje dogovorom obiju stranaka. U iznimnim okolnostima i u skladu s dogovorom stranaka točke se mogu dodati na dnevni red i u kraćem roku.
         Članak 8.
         Na svakom se sastanku vodi zapisnik.
         Ako nije drukčije odlučeno, sastanci specijaliziranih radnih skupina nisu javni.


title: Odluka Vijeća 2010/801/ZVSP od 22. prosinca 2010. o izmjeni Odluke Vijeća 2010/656/ZVSP o produljenju mjera ograničavanja protiv Côte d’Ivoirea

text:
               18/Sv. 007

               HR

               Službeni list Europske unije

               191

         32010D0801

               L 341/45

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.12.2010.

      ODLUKA VIJEĆA 2010/801/ZVSP
   od 22. prosinca 2010.
   o izmjeni Odluke Vijeća 2010/656/ZVSP o produljenju mjera ograničavanja protiv Côte d’Ivoirea
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 29. listopada 2010. donijelo Odluku 2010/656/ZVSP o produljenju mjera ograničavanja protiv Côte d’Ivoirea (1).

               (2)

               Vijeće je 13. prosinca 2010. istaknulo važnost predsjedničkih izbora koji su održani 31. listopada i 28. studenoga 2010. za povratak mira i stabilnosti u Côte d’Ivoire te ustvrdilo da je nužno da se poštuje suverena volja naroda Côte d’Ivoirea.

               (3)

               Vijeće je, osim toga, odlučilo donijeti mjere ograničavanja protiv osoba koje koče proces uspostave mira i postizanje nacionalnog pomirenja, a posebno osoba koje ugrožavaju uspješan ishod izbornog procesa,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2010/656/ZVSP mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 4.
               1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere za sprečavanje ulaska ili provoza preko njihova teritorija:

                           (a)

                           osobama iz Priloga I. koje je odredio Odbor za sankcije, koje predstavljaju opasnost za proces uspostave mira i postizanje nacionalnog pomirenja u Côte d’Ivoireu, a posebno osobama koje sprečavaju provedbu sporazuma Linas-Marcoussis i Accra III. i svim drugim osobama koje se smatraju odgovornima za teške povrede ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u Côte d’Ivoireu na temelju odgovarajućih informacija, svim drugim osobama koje javno potiču mržnju i nasilje te svim drugim osobama za koje Odbor za sankcije utvrdi da krše mjere uvedene na temelju stavka 7. Rezolucije UNSCR 1572(2004);

                           (b)

                           osobama iz Priloga II. koje nisu uključene u popis iz Priloga I. i koje onemogućuju proces uspostave mira i postizanje nacionalnog pomirenja, a posebno osobama koje ugrožavaju uspješan ishod izbornog procesa.

                     2.   Stavak 1. ne obvezuje državu članicu da svojim državljanima odbije ulazak na svoj teritorij.
               3.   Stavak 1. ne primjenjuje se kad Odbor za sankcije utvrdi da:

                           (a)

                           je putovanje opravdano nužnim humanitarnim potrebama, uključujući vjerske obveze;

                           (b)

                           bi iznimka unaprijedila ciljeve rezolucija UNSC-a za uspostavu mira i pomirenja u Côte d’Ivoireu i stabilnost u regiji.

                     4.   Stavak 1. ne dovodi u pitanje slučajeve u kojima državu članicu obvezuje međunarodno pravo, to jest:

                           i.

                           kao državu domaćina međunarodne međuvladine organizacije;

                           ii.

                           kao državu domaćina međunarodne konferencije sazvane od ili pod pokroviteljstvom Ujedinjenih naroda;

                           iii.

                           u skladu s višestranim sporazumom o dodijeljenim povlasticama i imunitetima; ili

                           iv.

                           na temelju Sporazuma o pomirenju iz 1929. (Lateranski pakt) koji su sklopile Sveta Stolica (država Vatikan) i Italija.

                     5.   Smatra se da se stavak 4. primjenjuje i u slučajevima kad je država članica zemlja domaćin Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS).
               6.   Vijeće se propisno obavješćuje u svim slučajevima kad država članica odobri iznimke u skladu sa stavkom 4. ili stavkom 5.
               7.   Države članice mogu odobriti iznimke od mjera iz stavka 1. točke (b) kad je putovanje opravdano nužnim i neizbježnim humanitarnim potrebama ili u izvanrednim slučajevima zbog prisustvovanja međuvladinim sastancima, uključujući sastanke koje potiče Europska unija, ili kad je domaćin država članica koja predsjeda OESS-om, kad se vodi politički dijalog koji izravno, bez odgode i u znatnoj mjeri promiče demokraciju, ljudska prava i vladavinu prava u Côte d’Ivoireu.
               8.   Država članica koja želi odobriti iznimke iz stavka 7. o tome službeno pismeno obavješćuje Vijeće. Smatra se da je iznimka odobrena ako jedna ili više članica Vijeća ne uloži pisani prigovor u roku od dva radna dana od primitka službene obavijesti o predloženoj iznimci. Ako jedna ili više članica Vijeća uloži prigovor Vijeće, djelujući kvalificiranom većinom, može odlučiti da predloženu iznimku odobri.
               9.   U slučajevima kad u skladu s člancima 4., 5. i 7. odobri ulazak na svoj teritorij ili prolaz preko njega osobama navedenima u prilozima I. i II., odobrenje mora biti ograničeno na svrhu za koju je izdano i na osobe na koje se neposredno odnosi.”

               2.

               Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Zamrzavaju se sva sredstva i gospodarski izvori koji su u vlasništvu ili koje nadziru, neposredno ili posredno, osobe ili subjekti koje je odredio Odbor za sankcije u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) ili koje drže subjekti koji su u vlasništvu ili koje nadziru neposredno ili posredno ti subjekti ili osobe koje djeluju u njihovo ime ili prema njihovim uputama, kako je odredio Odbor za sankcije.
               Osobe iz prvog podstavka navedene su na popisu u Prilogu I.”

               3.

               Članak 6. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 6.
               1.   Vijeće sastavlja popis iz Priloga I. te ga mijenja u skladu s odlukama koje donese Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda i Odbor za sankcije.
               2.   Vijeće postupajući na prijedlog države članice ili visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku sastavlja te mijenja popis iz Prilogu II.”

               4.

               Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 7.
               1.   Kad Vijeće sigurnosti ili Odbor za sankcije odredi osobu ili subjekt, Vijeće takvu osobu ili subjekt uključuje u Prilog I.
               2.   Kad Vijeće odluči da za osobu ili subjekt vrijede mjere iz članka 4. stavka 1. točke (b), ono u skladu s tim mijenja Prilog II.
               3.   Vijeće svoju odluku, uključujući razloge za uvrštenje, priopćuje osobi ili subjektu neposredno, ako je poznata adresa, ili objavom službene obavijesti, i tako toj osobi ili subjektu daje mogućnost da se očituje.
               4.   Kad se podnese očitovanje ili podnesu novi važni dokazi, Vijeće preispituje svoju odluku i u skladu s tim obavješćuje osobu ili subjekt.”

               5.

               Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 8.
               1.   Prilozi I. i II. uključuju razloge za uvrštenje osoba ili subjekata kako ih daje Vijeće sigurnosti ili Odbor za sankcije u slučaju Priloga I.
               2.   Prilozi I. i II. sadržavaju, kad su dostupne, i informacije, koje osigurava Vijeće sigurnosti ili Odbor za sankcije u slučaju Priloga I., koje su potrebne za utvrđivanje identiteta predmetnih osoba ili subjekata. Kad je riječ o osobama, te informacije mogu uključivati imena uključujući i nadimke, datum i mjesto rođenja, državljanstvo, broj putovnice i osobne iskaznice, spol, adresu te funkciju ili profesiju. Kad je riječ o subjektima, te informacije mogu uključivati imena, mjesto i datum registracije, broj registracije i sjedište poslovanja. Podaci u Prilogu I. uključuju i datum uvrštenja od strane Vijeća sigurnosti ili Odbora za sankcije.”

               6.

               Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 10.
               1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
               2.   Odluka se revidira, izmjenjuje odnosno prema potrebi stavlja izvan snage u skladu s odgovarajućim odlukama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda.
               3.   Mjere iz članka 4. stavka 1. točke (b) pregledavaju se u redovitim razmacima, a najmanje svakih dvanaest mjeseci. Prestaju se primjenjivati na predmetne osobe ili subjekte ako Vijeće, u skladu s postupkom iz članka 6. stavka 2. utvrdi da uvjeti potrebni za njihovu primjenu više nisu ispunjeni.”

         Članak 2.
   Prilog Odluci 2010/656/ZVSP postaje Prilog I. i njegov se naslov mijenja i glasi:

   Članak 3.
   Prilog ovoj Odluci dodaje se kao Prilog II. Odluci 2010/656/ZVSP.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2010.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. VANACKERE

      (1)  SL L 285, 30.10.2010., str. 28.
   PRILOG

         „PRILOG II.

            Popis osoba iz članka 4. stavka 1. točke (b)

                     Ime
                     (i mogući nadimci)

                     Podaci za utvrđivanje identiteta

                     Razlozi uvrštenja na popis

                     1.

                     G. Pascal Affi N’Guessan

                     Rođen 1. siječnja 1953. u Bouadikrou.
                     Br. putovnice: PD-AE 09DD00013.

                     Predsjednik Narodne fronte Côte d’Ivoirea (FPI):
                     Kočenje procesa uspostave mira i postizanja pomirenja; javno poticanje mržnje i nasilja.

                     2.

                     Potpukovnik Nathanaël Ahouman Brouha

                     Rođen 6. lipnja 1960.

                     Zapovjednik Organizacije za sigurnost predsjedništva Republike (GSPR).
                     Uključen u represiju od 25. ožujka 2004.
                     Član odreda smrti.

                     3.

                     G. Gilbert Marie Aké N’Gbo

                     Rođen 8. listopada 1955. u Abidjanu.
                     Br. putovnice: 08 AA 61107.

                     Navodno predsjednik vlade i ministar za planiranje i razvoj.

                     4.

                     G. Pierre Israël Amessan Brou

                     Generalni direktor Radio-televizije (RTI) Côte d’Ivoirea. Odgovoran za kampanju dezinformiranja.

                     5.

                     G. Frank Anderson Kouassi

                     Predsjednik nacionalnog vijeća za audiovizualne komunikacije (CNCA).
                     Aktivan sudionik u kampanji dezinformiranja.

                     6.

                     Gđa Nadiana Bamba

                     Rođena 13. lipnja 1974. u Abidjanu.
                     Br. putovnice: PD - AE 061 FP 04.

                     Direktorica izdavačke kuće „Le temps Notre voie”:
                     odgovorna za kampanju dezinformiranja i poticanje mržnje i nasilja.

                     7.

                     G. Kadet Bertin

                     Rođen oko 1957. u Mami.

                     Savjetnik za sigurnost g. Gbagboa.
                     Odgovoran za krijumčarenje oružja za „Predsjedništvo”.

                     8.

                     General Dogbo Blé

                     Rođen 2. veljače 1959. u Daloi.

                     Vođa Republikanske garde.
                     Sudjelovao u napadu od 4. do6. studenoga 2004. te u događajima sljedećih dana u Abidjanu. Član odreda smrti.
                     Uključen u gušenje narodnih pokreta.

                     9.

                     G. Paul Antoine Bohoun Bouabré

                     Rođen 9. veljače 1957. u Issiji.
                     Br. putovnice: PD AE 015 FO 02.

                     Bivši ministar za planiranje i razvoj.

                     10.

                     Zamjenik prefekta Oulaï Delefosse

                     Bivši časnik za vezu u snagama LIMA-a.
                     Vođa Domoljubne unije otpora Velikog zapada (UPRGO).
                     Odgovoran za napade na vojnike snaga LICORNE-a.
                     Sudjelovao pri novačenju liberijskih plaćenika.
                     Vođa pro-Gbagbo milicije.
                     Sudjelovao u okrutnostima.

                     11.

                     Admiral Vagba Faussignau

                     Rođen 31. prosinca 1954. u Bobiji.

                     Zapovjednik mornarice u Côte d’Ivoireu – zamjenik načelnika glavnog stožera.

                     12.

                     Pastor Gammi

                     Vođa pokreta Côte d’Ivoirea za oslobođenje zapada (MILOCI).
                     Sudjelovao u napadu na Logoualé (28. veljače 2005.).
                     Sudjelovao u okrutnostima protiv stranog stanovništva i etničkih manjina na zapadu u studenome i prosincu 2010.

                     13.

                     G. Laurent Gbagbo

                     Rođen 31. svibnja 1945. u Gagnoi.

                     Navodno predsjednik Republike.

                     14.

                     Gđa Simone Gbagbo

                     Rođena 20. lipnja 1949. u Moossouu.

                     Supruga g. Gbagboa.
                     Predsjednica Narodne fronte Côte d’Ivoirea (FPI) u nacionalnoj skupštini. Osumnjičena za održavanje usporednih političko vjerskih mreža u suprotnosti s međunarodnim rezolucijama.

                     15.

                     General Guiai Bi Poin

                     Rođen 31. prosinca 1954. u Gouneli.

                     Vođa centra za zapovijedanje sigurnosnim operacijama (CECOS).
                     Sudjelovao u represiji u ožujku 2004.
                     Sudjelovao u incidentu u Hôtel Ivoireu (studeni 2004.).
                     Sudjelovao u represiji narodne pobune iz veljače, studenoga i prosinca 2010.

                     16.

                     G. Denis Maho Glofiei

                     Rođen u Val de Marneu, Francuska.

                     Vođa oslobodilačke fronte Velikog zapada (FLGO).
                     Vođa pro-Gbagbo milicije.
                     Sudjelovao u okrutnostima

                     17.

                     Satnik Anselme Séka Yapo

                     Rođen 2. svibnja 1973. u Adzopéu

                     Tjelohranitelj gđe Gbagbo.
                     Član odreda smrti. Sudjelovao u okrutnostima i ubojstvima.

                     18.

                     G. Désiré Tagro

                     Rođen 27. siječnja 1959. u Issiji.
                     Br. putovnice: PD – AE 065FH0.

                     Navodno ministar za unutarnje poslove, generalni tajnik „Predsjedništva”.
                     Sudjelovao u nasilnom gušenju narodnog pokreta u veljači, studenome i prosincu 2010.

                     19.

                     G. Paul Yao N’Dré

                     Rođen 29. prosinca 1956.

                     Predsjednik ustavnog vijeća:
                     Svjesno potvrdio lažne rezultate predsjedničkih izbora od 31. listopada i 28. studenoga 2010.”


title: 95/399/EZ: Odluka Vijeća od 18. rujna 1995. o pristupanju Zajednice Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu

text:
               04/Sv. 009

               HR

               Službeni list Europske unije

               35

         31995D0399

               L 236/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.09.1995.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 18. rujna 1995.
   o pristupanju Zajednice Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu
   (95/399/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 43. zajedno s člankom 228. stavkom 2., prvom rečenicom, i stavkom 3., prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da je Zajednica potpisala Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora koja zahtijeva da svi članovi međunarodne zajednice surađuju u očuvanju i gospodarenju morskim biološkim resursima;
   budući da, u slučaju morskog ribolova Zajednica ima odgovornost donošenja mjera kako bi očuvala i gospodarila ribolovnim resursima i ušla u ugovorne aranžmane s tim u vezi s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama;
   budući da je Zajednica s tim ciljem sudjelovala u međunarodnim pregovorima što je doseglo vrhunac odobrenjem Sporazuma o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu od strane Organizacije Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu;
   budući da ovaj Sporazum predstavlja koristan okvir za jačanje međunarodne suradnje u svrhu očuvanja i razumne uporabe tune iz Indijskog oceana i srodnih vrsta;
   budući da se ribari Zajednice bave ribolovom tih vrsta u Indijskom oceanu; budući da je u interesu Zajednice da pristupi navedenom Sporazumu,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sporazum o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu odobrava se u ime Zajednice.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Zajednice polaže instrument prihvaćanja u skladu s člankom XVII. stavkom 1. Sporazuma.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 1995.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. SOLBES MIRA

      (1)  SL C 109, 1.5.1995., str. 277.