               23.12.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 449/535

      P8_TA(2019)0102
      Neulaganje prigovora na delegirani akt: datum do kojeg ugovorne strane mogu nastaviti primjenjivati svoje postupke za upravljanje rizicima za određene ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane
      Odluka Europskog parlamenta Vijeću o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. prosinca 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu datuma do kojeg ugovorne strane mogu nastaviti primjenjivati svoje postupke za upravljanje rizicima za određene ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))
      (2020/C 449/55)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2018)09118),

                  —

                  uzimajući u obzir pismo Komisije od 19. prosinca 2018. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

                  —

                  uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. veljače 2019.,

                  —

                  uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. prosinca 2018. pod naslovom „Priprema za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije 30. ožujka 2019.: Provedba akcijskog plana Komisije za izvanredne situacije” (COM(2018)0890),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 11. stavak 5. i članak 82. stavak 6.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/78/EZ (2),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (3),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (4),

                  —

                  uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi s obnovom bilateralnih ugovora koji ne podliježu bilateralnim odstupanjima koje je 27. studenoga 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo u skladu s člankom 11. stavkom 15. Uredbe (EU) br. 648/2012,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

                  A.

                  budući da delegirani akt sadržava važna pravila koja se odnose na transakcije zaključene između druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini i druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u EU-27 i dio je paketa mjera za izvanredne mjere u slučaju Brexita bez dogovora;

                  B.

                  budući da se Parlament slaže da je za nadležna tijela i financijska tržišta važno izuzeti određene transakcije koje proizlaze iz obnove, na ograničeno razdoblje od 12 mjeseci, ako se druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Ujedinjenoj Kraljevini promijeni u drugu ugovornu stranu u EU-27;

                  C.

                  budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji su podnijela europska nadzorna tijela zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca („razdoblje nadzora”) za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde; budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje nadzora samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”;

                  1.

                  izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji.

         (1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

         (2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

         (3)  SL L 331, 15.12.2010., str. 48.

         (4)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.


title: Odluka (EU) 2020/2228 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o Europskoj godini željeznice (2021.)

text:
                  28.12.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 437/108

         ODLUKA (EU) 2020/2228 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 23. prosinca 2020.
         o Europskoj godini željeznice (2021.)
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
         uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
         budući da:

                     (1)

                     U svojoj Komunikaciji od 11. prosinca 2019. pod naslovom „Europski zeleni plan“ („Komunikacija o europskom zelenom planu“) Komisija je izložila europski zeleni plan za Uniju i njezine građane. Europski zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s uporabom resursa.

                     (2)

                     U svojim zaključcima od 12. prosinca 2019. Europsko vijeće potvrdilo je cilj postizanja klimatski neutralne Unije do 2050.

                     (3)

                     U svojoj rezoluciji od 15. siječnja 2020. Europski parlament pozdravio je Komunikaciju o europskom zelenom planu i pozvao na ostvarivanje nužnog prijelaza na klimatski neutralno društvo do 2050.

                     (4)

                     U skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji o europskom zelenom planu, potrebno je preobraziti gospodarstvo Unije i iznova razmotriti politike, posebice u području prijevoza i mobilnosti. Četvrtina emisija stakleničkih plinova u Uniji dolazi iz prometa, udjel koji je i dalje u porastu. Kako bi se postigla klimatska neutralnost, do 2050. je potrebno 90 % smanjenje emisija iz prometa. Postizanje održivog intermodalnog prometa zahtijeva stavljanje korisnika na prvo mjesto te pružanje cjenovno pristupačnije, pristupačne, zdravije, čišće i energetski učinkovitije alternative trenutačnim navikama u pogledu mobilnosti, uz poticanje onih koji se već koriste održivim prijevoznim sredstvima kao što su hodanje, vožnja biciklom i javni prijevoz.

                     (5)

                     Europski zeleni plan radi rješavanja tih izazova podrazumijeva ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost. Konkretno, znatan dio od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama trebao bi se početi prevoziti željeznicom i unutarnjim plovnim putovima. Za provedbu te promjene potrebna su značajna ulaganja, uključujući ulaganja u pogledu oporavka, a njihov se ključni dio odnosi na uvođenje transeuropske prometne mreže (TEN-T) i na nastojanja za povećanjem učinkovitosti željezničkih teretnih koridora.

                     (6)

                     Željeznica ima važnu ulogu u postizanju cilja klimatske neutralnosti do 2050. Riječ je o jednom od ekološki najprihvatljivijih i energetski najučinkovitijih načina prijevoza. Željeznice su velikim dijelom elektrificirane i emitiraju mnogo manje CO2 od ekvivalentnog cestovnog ili zračnog prometa. Jedini su način prijevoza koji kontinuirano od 1990. smanjuje emisije stakleničkih plinova i emisije CO2. Usto, željeznica je između 1990. i 2016. smanjila potrošnju energije i sve se više koristi energijom iz obnovljivih izvora.

                     (7)

                     Kriza prouzročena bolešću COVID-19 iznimno je snažno pogodila sektor prijevoza. Usprkos operativnim i financijskim ograničenjima sektor je zadržao ključne veze, kako za prijevoz osoba tako i za prijevoz osnovnih dobara. To je bilo moguće prvenstveno zahvaljujući zaposlenicima koji su nastavili raditi u teškim i nesigurnim uvjetima. Strateška uloga željeznice tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 pokazala je da je ostvarenje jedinstvenog europskog željezničkog prostora, uspostavljenog Direktivom 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), potrebno kako da bi se olakšala opskrba osnovnim dobrima kao što su hrana, lijekovi i gorivo, posebno u iznimnim okolnostima, tako i da bi se ostvarili širi ciljevi prometne politike.

                     (8)

                     Spajanjem glavnih prometnih pravaca Unije s njezinim rubnim, planinskim i udaljenim regijama i područjima, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini te uspostavom i ponovnim uvođenjem regionalnih prekograničnih željezničkih veza koje nedostaju, željeznički sektor pridonosi socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji na kontinentalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Nadalje, mreže koje stanovništvu mogu jamčiti pružanje osnovnih usluga u udaljenim su i ruralnim područjima često malobrojnije i slabije razvijene. Rubnim regijama često je dvostruko teže zbog njihova ruralnog karaktera i položaja na periferiji nacionalnih mreža.

                     (9)

                     Dok se udio željezničkog prijevoza putnika u Uniji od 2007. samo neznatno povećao, udio željezničkog prijevoza tereta smanjio se. Do ostvarenja jedinstvenog europskog željezničkog prostora valja svladati još mnogo prepreka. Željeznički se sektor ponekad susreće s problemima koje, između ostaloga, stvaraju zastarjele poslovne i operativne prakse, sve starija infrastruktura i željeznička vozila te bučni vagoni. Željeznički promet ostvarit će svoj puni potencijal kad se svladaju tê prepreke te smanje troškovi, izuče planovi Unije koji će zamijeniti nacionalne mehanizme za nediskriminirajuću potporu željezničkim operaterima i ubrzaju inovacije, uz osiguranje funkcioniranja unutarnjeg tržišta, povećanje željezničkog prometa i daljnje povećanje već prisutne visoke razine sigurnosti. Stoga je potreban dodatan poticaj kako bi željeznički sektor privukao više putnika, zaposlenika i poduzeća.

                     (10)

                     U svojoj političkoj izjavi danoj na neformalnoj videokonferenciji ministara prometa EU-a 4. lipnja 2020. ministri prometa iz većine država članica izrazili su svoju predanost podupiranju europskog programa za međunarodni željeznički prijevoz putnika.

                     (11)

                     Kako bi se promicao željeznički promet u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti, godinu 2021. trebalo bi proglasiti Europskom godinom željeznice („Europska godina“). Godina 2021. bit će važna za željezničku politiku Unije, budući da će predstavljati prvu cijelu godinu u kojoj će se u cijeloj Uniji provoditi propisi dogovoreni u okviru četvrtog željezničkog paketa – o otvaranju tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika, smanjenju troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijeloj Uniji i davanju dodatnih zadaća Agenciji Europske unije za željeznice (ERA) s ciljem smanjivanja tehničkih prepreka. Zanimanje javnosti za željeznice, uključujući noćne vlakove, raste u brojnim državama članicama, što se vidi i iz popularnosti inicijative #DiscoverEU. Usto, međunarodni će umjetnički festival Europalia 2021. biti posvećen utjecaju željeznice na umjetnost i naglašavati snažnu ulogu željeznice u promicanju društvenih, gospodarskih, industrijskih i ekoloških promjena. Europska bi godina trebala doprinijeti paneuropskoj raspravi o budućnosti željeznica.

                     (12)

                     Na razini Unije potrebna financijska sredstva za provedbu ove Odluke uključuju odgovarajuća sredstva koja se utvrđuju u kontekstu proračunskog postupka za 2021. u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje od 2021. do 2027. Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela, cilj bi trebao biti osiguravanje sredstava za provedbu ove Odluke od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2022. u iznosu od najmanje 8 milijuna EUR.

                     (13)

                     Radnici koji putuju na posao i s posla čine od 80 % do 90 % svih putnika u željezničkom prometu. To znači da urbane aglomeracije znatno pridonose cjelokupnoj uspješnosti željezničkog prometa putnika. Pametna gradska mobilnost ovisi o modernizaciji i obnovi nedovoljno iskorištenih prigradskih i regionalnih linija kako bi se ostvario nizak ekološki učinak te socijalna i gospodarska kohezija.

                     (14)

                     Komisija bi tijekom Europske godine trebala razmotriti pokretanje studije izvedivosti o stvaranju europske oznake za promicanje robe i proizvoda koji se prevoze željeznicom kako bi se poduzeća potakla da se prebace na željeznički prijevoz. Komisija bi isto tako trebala razmotriti pokretanje studije izvedivosti radi uvođenja indeksa željezničke povezivosti s ciljem kategorizacije razine integracije ostvarene uporabom usluga u željezničkoj mreži.

                     (15)

                     Uloga motiviranog osoblja ne može se precijeniti jer predstavlja jamstvo neometanog rada. Kako bi se ostvario njegov puni potencijal, u željezničkom sektoru treba diverzificirati radnu snagu, a naročito privući žene i mlade radnike. Ta bi se politika trebala promicati na svim institucionalnim razinama.

                     (16)

                     Želi li se povećati privlačnost željeznice, usluge bi morale biti usmjerene na putnika, organizirane i osmišljene tako da osiguravaju dobru vrijednost, dosljednu pouzdanost, izvrsnost usluge i privlačne cijene.

                     (17)

                     S obzirom na to da ciljeve ove Odluke, to jest promicanje željezničkog prijevoza kao održivog, inovativnog, međusobno povezanog i intermodalnog, sigurnog i cjenovno pristupačnog načina prijevoza te kao važne sastavnice održavanja i razvoja dobrih odnosa između Unije i njoj susjednih zemalja, kao i naglašavanje europske prekogranične dimenzije željeznice te jačanje doprinosa željeznice gospodarstvu, industriji i društvu Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebe za transnacionalnom razmjenom informacija i širenjem najbolje prakse diljem Unije, oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Predmet
            Godina 2021. proglašava se Europskom godinom željeznice („Europska godina”).

            Članak 2.
            Ciljevi
            Glavni cilj Europske godine poticanje je Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela te drugih organizacija da povećaju udio putnika i tereta koji se voze odnosno prevoze željeznicom i pružanje potpore tim nastojanjima. Posebni ciljevi Europske godine su:

                        (a)

                        promicanje željezničkog prijevoza kao održivog, inovativnog, međusobno povezanog i intermodalnog, sigurnog i cjenovno pristupačnog načina prijevoza, posebno isticanjem uloge željeznice:

                                    i.

                                    kao pokretača promjena koji pomaže u postizanju cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050.;

                                    ii.

                                    kao stupa učinkovite logističke mreže kojom se mogu jamčiti osnovne usluge, čak i tijekom neočekivanih kriza; i

                                    iii.

                                    kao vrste prijevoza kojom se dopire do šire javnosti, posebno mladih, između ostaloga predstavljajući željeznički sektor kao privlačno mjesto za razvoj karijere;

                        (b)

                        isticanje europske, prekogranične dimenzije željeznice, koja zbližava građane, omogućuje im istraživanje Unije i sve njezine raznolikosti, potiče socioekonomsku i teritorijalnu koheziju i pridonosi integraciji unutarnjeg tržišta Unije, naročito jamčeći bolju povezivost s rubnim regijama i unutar tih regija, među ostalim regionalnim prekograničnim vezama;

                        (c)

                        poboljšavanje doprinosa željeznice gospodarstvu Unije, njezinoj industriji, uključujući njezinoj globalnoj konkurentnosti, njezinoj trgovini i njezinom društvu, posebno aspekata povezanih s regionalnim i lokalnim razvojem, održivim turizmom, obrazovanjem, mladima i kulturom te poboljšanjem pristupačnosti osobama s invaliditetom ili osobama sa smanjenom pokretljivošću te uz pridavanje posebne pozornosti potrebama starijih osoba;

                        (d)

                        doprinos promicanju željeznice kao važnog elementa odnosa između Unije i susjednih zemalja polazeći od interesa i potreba u partnerskim zemljama i stručnog znanja u području željezničkog prijevoza unutar i izvan Unije;

                        (e)

                        korištenje sposobnosti željeznice da raspiri kolektivnu maštu, posebno kroz povijest željeznice i kulturnu baštinu, podsjećajući na doprinos željeznice stvaranju europskog blagostanja i njezinu ulogu u razvoju najsuvremenijih tehnologija;

                        (f)

                        promicanje privlačnosti zanimanjâ u željezničkom sektoru, posebno isticanjem potražnje za novim vještinama te važnosti pravednih i sigurnih radnih uvjeta i rješavanje potrebe za povećanjem raznolikosti radne snage;

                        (g)

                        promicanje ključne uloge željeznica u međunarodnom prijevozu putnika unutar Unije;

                        (h)

                        promicanje mreže noćnih vlakova u Uniji i poticanje inicijativa kojima se naglašava njezina prekogranična priroda uporabom simbola koji predstavljaju Uniju;

                        (i)

                        podizanje razine javne osviještenosti o mogućoj ulozi željeznice u razvoju održivog turizma u Europi;

                        (j)

                        promicanje ključne uloge željeznica u održivoj mobilnosti od polazišta do odredišta, povezivanju čvorišta i omogućivanju privlačnog i pametnog prijelaza s jedne na drugu vrstu prijevoza;

                        (k)

                        doprinos provedbi četvrtog željezničkog paketa i podizanju razine osviještenosti o mjerama potrebnima za uspostavu jedinstvenog europskog željezničkog prostora na temelju TEN-T-a koji dobro funkcionira;

                        (l)

                        poticanje rasprave o tome kako modernizirati željeznička vozila te kako dalje razvijati i povećati kapacitete željezničke infrastrukture kako bi se olakšala šira uporaba željezničkog prijevoza putnika i tereta, u tom pogledu ističući važnost suradnje upravitelja infrastrukture, istraživanja i inovacija te uloge zajedničkog poduzeća Shift2Rail uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) br. 642/2014 (5);

                        (m)

                        promicanje događanja i inicijativa za širenje informacija o pravima putnika u željezničkom prometu i poticanje suradnje među svim dionicima kako bi se poboljšale informacije za korisnike i izdavanje karata, uključujući ponudu jedinstvenih karata i razvoj inovativnih digitalnih multimodalnih karata, kao i pružanje informacija o trenutačnim izazovima u tom pogledu, kao što je potreba za razmjenom podataka među dionicima.

            Članak 3.
            Sadržaj mjera

               1.   Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. blisko se usklađuju s tekućim aktivnostima kojima se promiče željeznički prijevoz. Te mjere uključuju sljedeće aktivnosti na razini Unije i nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, organizirane u partnerstvima ili pojedinačno te povezane s ciljevima Europske godine:

                           (a)

                           inicijative i događanja za promicanje rasprave, izgradnju pozitivnog imidža, podizanje razine osviještenosti i pomaganje uključivanja građana, poduzećâ i javnih tijela kako bi povećali povjerenje u željeznicu, posebno nakon posljedica krize prouzročene bolešću COVID-19 te za promicanje privlačnosti željeznice za prijevoz više putnika i robe kao načina borbe protiv klimatskih promjena, putem višestrukih kanala i alata, uključujući događanja u državama članicama, uz istodobno isticanje sigurnosti i udobnosti putovanja željeznicom;

                           (b)

                           inicijative u državama članicama za poticanje, u javnom i privatnom sektoru, uporabe željeznice za poslovna putovanja i putovanja na posao i s posla;

                           (c)

                           informacijske izložbe, inspirativne i edukativne kampanje te kampanje za senzibiliziranje građana te uporaba vlakova u kojima se drže prezentacije i nude informacije radi poticanja promjena u ponašanju putnika, potrošača i poduzećâ te poticanja šire javnosti na aktivno pridonošenje postizanju ciljeva održivijeg prijevoza;

                           (d)

                           razmjenu iskustava i najbolje prakse nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, civilnog društva, poduzećâ i škola u promicanju uporabe željeznice i načina promjene ponašanja na svim razinama;

                           (e)

                           provođenje studija i inovacijskih aktivnosti te širenje njihovih rezultata na europskoj ili nacionalnoj razini;

                           (f)

                           promicanje projekata i mreža povezanih s Europskom godinom, među ostalim putem medija, društvenih mreža i drugih internetskih zajednica;

                           (g)

                           partnerstva i događanja poput onih navedenih u Prilogu;

                           (h)

                           utvrđivanje i promicanje najbolje prakse kako bi se stvorili jednaki uvjeti za različite vrste prijevoza;

                           (i)

                           promicanje projekata i aktivnosti radi podizanja razine osviještenosti o održivoj mobilnosti od polazišta do odredišta koja pruža besprijekorna putna rješenja „od vrata do vrata” u kombinaciji s drugim načinima prijevoza, uključujući aktivno putovanje te održivu i pametnu logistiku;

                           (j)

                           promicanje projekata i aktivnosti kojima se jača svijest o jedinstvenom europskom željezničkom prostoru i njegova važnost, posebno u pogledu njegove tekuće provedbe, mjera za olakšavanje međunarodnog putovanja željeznicom i mjera za digitalne informacije za putnike, poput pružanja informacija u stvarnom vremenu o ponudama putovanja, cijenama karata i voznim redovima, uključujući od neovisnih pružatelja usluga, s ciljem olakšavanja usporedbe; i

                           (k)

                           promicanje projekata i aktivnosti kojima je cilj ostvarenje proširene, modernizirane i interoperabilne željezničke infrastrukture, uključujući Europski sustav upravljanja željezničkim prometom (ERTMS), terminale koji nude mogućnosti promjene načina prijevoza, kao i modernizirana željeznička vozila.

               2.   Komisija tijekom Europske godine razmatra pokretanje:

                           (a)

                           studije izvedivosti o stvaranju europske oznake za promicanje robe i proizvoda koji se prevoze željeznicom kako bi se poduzeća potakla da se prebace na željeznički prijevoz; i

                           (b)

                           studije izvedivosti radi uvođenja indeksa željezničke povezivosti s ciljem kategorizacije razine integracije ostvarene uporabom usluga u željezničkoj mreži i prikaza potencijala željeznice za natjecanje s drugim vrstama prijevoza.

                     Komisija do 31. ožujka 2021. obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svojim planovima.

               3.   Institucije i tijela Unije na razini Unije te države članice na nacionalnoj razini mogu se pri promidžbi aktivnosti iz stavka 1. referirati na Europsku godinu i koristiti se njezinim vizualnim identitetom.

            Članak 4.
            Koordinacija na razini država članica
            Organizacija sudjelovanja u Europskoj godini na nacionalnoj razini odgovornost je država članica. One osiguravaju koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini i imenuju osobe za kontakt na nacionalnoj razini koje jamče koordinaciju na razini Unije.

            Članak 5.
            Koordinacija na razini Unije

               1.   Komisija redovito saziva sastanke osoba za kontakt na nacionalnoj razini radi koordinacije provedbe Europske godine. Ti su sastanci i prilika za razmjenu informacija o provedbi Europske godine na nacionalnoj razini i na razini Unije. Predstavnici Europskog parlamenta na tim sastancima mogu sudjelovati u svojstvu promatrača.

               2.   Koordinacija Europske godine na razini Unije temelji se na transverzalnom pristupu kako bi se stvarale sinergije među različitim programima i inicijativama Unije za financiranje projekata u području željezničkog prijevoza ili s njim povezanih projekata.

               3.   Komisija saziva redovne sastanke svih dionika i predstavnikâ organizacija ili tijela koji djeluju u području željezničkog prijevoza, što obuhvaća i postojeće transnacionalne mreže, relevantne nevladine organizacije, sveučilišta i tehnološke centre te predstavnike organizacija i zajednica mladih, organizacija osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom mobilnošću, kako bi im pomogla u provedbi Europske godine na razini Unije.

               4.   Ako to bude moguće u okviru proračuna, Komisija može organizirati natječaje i projekte koji mogu primiti potporu zbog izvanrednog doprinosa ciljevima Europske godine.

            Članak 6.
            Međunarodna suradnja
            Za potrebe Europske godine Komisija će po potrebi surađivati s nadležnim međunarodnim organizacijama istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja Unije.

            Članak 7.
            Praćenje i evaluacija
            Do 31. prosinca 2022. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj procjeni inicijativa predviđenih ovom Odlukom. Komisija utvrđuje ključne pokazatelje uspješnosti za evaluaciju inicijativa. Ti ključni pokazatelji uspješnosti navode se u izvješću Komisije. Za potrebe tog izvješća države članice Komisiji dostavljaju informacije o aktivnostima za koje su bile odgovorne.

            Članak 8.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2020.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  SL C 364, 28.10.2020., str. 149.

            (2)  Mišljenje od 14. listopada 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (3)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. prosinca 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 17. prosinca 2020.

            (4)  Direktiva 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (SL L 343, 14.12.2012., str. 32.).

            (5)  Uredba Vijeća (EU) br. 642/2014 od 16. lipnja 2014. o uspostavi zajedničkog poduzeća Shift2Rail (SL L 177, 17.6.2014., str. 9.).

            PRILOG
            PARTNERSTVA I DOGAĐANJA
            U ovom se Prilogu navodi okvirni popis partnerstava i događanja povezanih s Europskom godinom:

                        1.

                        partnerstva s filmskim festivalima diljem Europe kako bi se istaknulo važno mjesto željeznice u kinematografiji;

                        2.

                        suradnja s europskim muzejima željeznice i postojećim kulturnim događanjima, poput filmskih festivala i umjetničkih izložbi;

                        3.

                        partnerstva s ERA-om kako bi se istaknuli:

                                    (a)

                                    rezultati željezničkog sektora u Europi;

                                    (b)

                                    znanje i iskustvo dionika u željezničkom sektoru, posebno željezničkih radnika;

                                    (c)

                                    prednosti željeznice u smislu sigurnosti i zaštite okoliša; i

                                    (d)

                                    mogućnosti zapošljavanja u željezničkom sektoru za učenike, studente i naučnike;

                        4.

                        pokretni izložbeni vlakovi u Uniji kako bi se javnost informirala o ciljevima Europske godine i kako bi se istaknula privlačnost mnoštva njezinih poruka;

                        5.

                        dijeljenje propusnica za Interrail mladima u okviru programa Erasmus ili nagradna natjecanja kako bi se povećao doseg Europske godine;

                        6.

                        uporaba željezničkih postaja kao mjesta umjetničkog stvaralaštva, urbanih mjesta susreta te gospodarskih, kulturnih i građanskih čvorišta, kao i uporaba muzejâ željeznice kako bi se prenijele poruke Europske godine.


title: Odluka (EU) 2020/2229 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. (Tekst značajan za EGP)

text:
                  28.12.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 437/116

         ODLUKA (EU) 2020/2229 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 23. prosinca 2020.
         o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033.
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167. stavak 5.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         nakon savjetovanja s Odborom regija,
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),
         budući da:

                     (1)

                     Ciljevi inicijative Unije pod nazivom „Europske prijestolnice kulture“ („inicijativa“) su, u skladu s Odlukom br. 445/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2), očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi i naglašavanje njihovih zajedničkih značajki te povećanje osjećaja građana da pripadaju zajedničkom kulturnom prostoru, poticanje kulturnog doprinosa dugoročnom razvoju gradova, poboljšanje opsega, raznolikosti i europske dimenzije kulturne ponude u gradovima, uključujući i putem transnacionalne suradnje, širenje pristupa i sudjelovanja u kulturi, jačanje kapaciteta kulturnog sektora i njegovih veza s drugim sektorima te povećanje međunarodnog profila gradova pomoću kulture.

                     (2)

                     Ostvarivanje ciljeva te inicijative podrazumijeva mobilnost, turizam, organizaciju događanja i sudjelovanje javnosti, što je iznimno otežano, ako ne i praktički nemoguće za vrijeme pandemije bolesti COVID-19.

                     (3)

                     Izravna posljedica mjera ograničavanja kretanja u cijeloj Europi bilo je zatvaranje kulturnih objekata te otkazivanje ili odgađanje kulturnih događanja na neodređeno vrijeme. Europski i međunarodni projekti kulturne suradnje drastično su usporeni zbog ograničavanja fizičkog prelaska granica. Naposljetku, zbog naglog smanjenja prihoda i novonastalih potreba u području javnog zdravlja povećao se pritisak na proračune lokalnih, regionalnih i nacionalnih vlasti. Trenutačno je sve teže dobiti i privatna sponzorstva jer nema javnih događanja koja bi se mogla sponzorirati ili zato što poduzeća daju prioritet aktivnostima za sponzoriranje javnog zdravlja.

                     (4)

                     Gradovi koji trenutačno nose i koji će nositi naslov „Europska prijestolnica kulture“ u različitoj su mjeri pogođeni, ovisno o godini u kojoj nose naslov. Čini se kako je utjecaj najjači na dva grada koji nose naslov u 2020. i tri grada koja se pripremaju za naslov u 2021., iako je budući utjecaj na gradove koji će naknadno nositi naslov i dalje nedefiniran.

                     (5)

                     Dva grada koji nose naslov u 2020. morali su odgoditi ili otkazati događanja od ožujka 2020. bez ikakvih saznanja o tome kad će se ili hoće li se uopće situacija vratiti u normalu, pri čemu još uvijek snose troškove. Praktično im je onemogućena puna provedba njihovih kulturnih programa u 2020., kao i kapitalizacija velikih ljudskih i financijskih ulaganja.

                     (6)

                     U tri grada koji će nositi naslov u 2021. pandemija bolesti COVID-19 donijela je veliku razinu neizvjesnost gotovo u svim aspektima njihove pripreme: nesigurne izglede za financiranje od javnih i privatnih partnera, nepredvidive buduće sigurnosne propise koji utječu i na aktivnosti koje podrazumijevaju sudjelovanje i na vrste događanja za koje su potrebna odobrenja te smanjenje priljeva turista i mogućnosti za sklapanje europskih partnerstava zbog ograničenja putovanja. Zbog preventivnih mjera uvedenih radi sprječavanja širenja bolesti COVID-19, koje su dovele do toga da su provedbeni timovi pod mjerama ograničenja kretanja, rad na pripremama tih triju gradova usporen je do kritične točke u trenutku kad bi u normalnim okolnostima trebali udvostručiti svoje napore.Rad na pripremama usporen je i zbog činjenice da je ekonomski opstanak potencijalnih ugovornih partnera nesiguran.

                     (7)

                     U Odluci br. 445/2014/EU nije predviđena fleksibilnost potrebna da se uzmu u obzir takve izvanredne okolnosti, odnosno ona ne sadržava nikakvu odredbu o produženju roka ili odgađanju godine u kojoj određeni grad nosi naslov.

                     (8)

                     Stoga bi Odluku br. 445/2014/EU trebalo izmijeniti tako da obuhvati potrebe proizišle iz ove iznimne situacije kako bi se gradovima koji nose naslov i koji su najteže pogođeni pandemijom bolesti COVID-19 mogli provesti svoje kulturne programe na način kojim se omogućuje ispunjenje ciljeva inicijative.

                     (9)

                     Nakon postupka savjetovanja koji je uključivao dotične gradove i države članice zaključeno je da bi bilo primjereno gradovima koje su Hrvatska i Irska imenovale da nose naslov u 2020. omogućiti nastavak provedbe kulturnih programa do 30. travnja 2021., bez promjene godine imenovanja.

                     (10)

                     Nakon postupka savjetovanja koji je uključivao dotične gradove i države članice zaključeno je kako bi godinu u kojoj gradovi u Rumunjskoj i Grčkoj imaju pravo nositi naslov trebalo pomaknuti s 2021. na 2023., a godinu u kojoj taj naslov imaju pravo nositi gradovi u zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu s 2021. na 2022.,

                     (11)

                     Radi pravne sigurnosti, osobito za gradove koji nose naslov u 2020. i 2021., te kako bi se izbjegao bilo kakav poremećaj primjene Odluke br. 445/2014/EU, ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu i primjenjivati se od 1. siječnja 2021.

                     (12)

                     Odluku br. 445/2014/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka br. 445/2014/EU mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        članak 3. mijenja se kako slijedi:

                                    (a)

                                    stavak 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
                                    „Naslov se svake godine dodjeljuje najviše jednom gradu u svakoj od dviju država članica navedenih u kalendaru u Prilogu („kalendar”) te, u odgovarajućim godinama, jednom gradu u zemlji Europskog udruženja slobodne trgovine koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru („zemlja EFTA-e/EGP-a”), zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu, ili jednom gradu u zemlji koja pristupa Uniji u okolnostima utvrđenima u stavku 5. Međutim, u 2023. naslov smije nositi najviše jedan grad u svakoj od triju država članica navedenih u kalendaru.”;

                                    (b)

                                    stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „3.   Gradovi u državama članicama imaju pravo nositi naslov godinu dana prema redoslijedu država članica navedenom u kalendaru. Gradovi koji nose naslov u 2020. mogu nastaviti nositi naslov do 30. travnja 2021. bez promjene godine imenovanja.”;

                        2.

                        u članku 4. stavku 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
                        „Kulturni program obuhvaća godinu naslova i osmišljen je posebno za naslov, u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 5. Međutim, gradovi koji nose naslov u 2020. mogu nastaviti provedbu svojih kulturnih programa do 30. travnja 2021.”;

                        3.

                        u članku 16. stavku 1. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
                        „Dotični gradovi sastavljaju svoja izvješća o evaluaciji i prosljeđuju ih Komisiji do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine naslova. Međutim, gradovi koji nose naslov u 2020. sastavljaju svoja izvješća o evaluaciji i prosljeđuju ih Komisiji do 30. travnja 2022.”;

                        4.

                        Prilog se zamjenjuje tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Postupci navedeni u člancima od 7. do 11. i u članku 13. stavku 2. točki (a) Odluke br. 445/2014/EU koji su već zaključeni za naslov za 2021. ostaju valjani. Godina naslova mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

            Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2020.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Stajalište Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 22. prosinca 2020.

            (2)  Odluka br. 445/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1622/2006/EZ (SL L 132, 3.5.2014., str. 1.).

            PRILOG
            „KALENDAR

                        2020.

                        Hrvatska

                        Irska

                        2021.

                        2022.

                        Litva

                        Luksemburg

                        Zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2023.

                        Mađarska

                        Rumunjska

                        Grčka

                        2024.

                        Estonija

                        Austrija

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2025.

                        Slovenija

                        Njemačka

                        2026.

                        Slovačka

                        Finska

                        2027.

                        Latvija

                        Portugal

                        2028.

                        Češka

                        Francuska

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2029.

                        Poljska

                        Švedska

                        2030.

                        Cipar

                        Belgija

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2031.

                        Malta

                        Španjolska

                        2032.

                        Bugarska

                        Danska

                        2033.

                        Nizozemska

                        Italija

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat”


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/2232 od 22. prosinca 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju u pogledu donošenja odluke o sastavljanju popisa 25 osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog vijeća na temelju Sporazuma i rezervnog popisa osoba koje žele i mogu obavljati dužnost Unijinih članova arbitražnog vijeća na temelju Sporazuma

text:
                  28.12.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 437/182

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/2232
         od 22. prosinca 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju u pogledu donošenja odluke o sastavljanju popisa 25 osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog vijeća na temelju Sporazuma i rezervnog popisa osoba koje žele i mogu obavljati dužnost Unijinih članova arbitražnog vijeća na temelju Sporazuma
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 50. stavak 2.,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) sklopljen je 30. siječnja 2020. Odlukom Vijeća (EU) 2020/135 (1), a stupio je na snagu 1. veljače 2020.

                     (2)

                     U skladu s člankom 171. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju Zajednički odbor osnovan člankom 164. Sporazuma o povlačenju („Zajednički odbor”) najkasnije do isteka prijelaznog razdoblja utvrđenog u Sporazumu o povlačenju treba sastaviti popis 25 osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog vijeća. Zajednički odbor treba osigurati usklađenost popisa sa zahtjevima u svakom trenutku.

                     (3)

                     U skladu s člankom 171. stavkom 2. Sporazuma o povlačenju popis treba sadržavati samo osobe neupitne neovisnosti, koje posjeduju kvalifikacije potrebne za imenovanje na najvišu sudsku dužnost u svojim državama ili koje su priznati pravni stručnjaci te posjeduju stručna znanja ili iskustvo u području prava Unije i međunarodnog javnog prava. Popis ne smije uključivati osobe koje su članovi, dužnosnici ili drugi službenici institucija Unije, vlada država članica ili vlade Ujedinjene Kraljevine.

                     (4)

                     Unija i Ujedinjena Kraljevina zajednički su predložile pet osoba za dužnost predsjednika arbitražnog vijeća, a svaka od njih predložila je po deset osoba za dužnost člana arbitražnog vijeća.

                     (5)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora.

                     (6)

                     Također je primjereno sastaviti rezervnu skupinu stručnjaka koji žele i mogu obavljati dužnost arbitra na temelju Sporazuma o povlačenju i s kojima se može stupiti u kontakt radi ažuriranja popisa od 25 osoba od strane Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog člankom 164. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju u pogledu sastavljanja popisa 25 osoba koje su voljne i sposobne obavljati dužnost članova arbitražnog vijeća na temelju Sporazuma o povlačenju:

                        (a)

                        temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci; i

                        (b)

                        sastoji se u tome da se podrži da se zapisniku sastanka Zajedničkog odbora priloži napomena o utvrđivanju postupaka za buduće imenovanje predsjednika na popis predsjednika arbitražnog vijeća Sporazuma o povlačenju, kako je priložena ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Rezervni popis osoba koje Unija u budućnosti može predložiti za popunjavanje upražnjenih mjesta na popisu 25 osoba iz članka 1. sastavlja se kako je navedeno u Prilogu.

            Članak 3.
            Odluka Zajedničkog odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

            Članak 4.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2020/135 od 30. siječnja 2020. o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (Tekst značajan za EGP) (SL L 29, 31.1.2020., str. 1.).

               NACRT

            ODLUKA BR. .../2020 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG SPORAZUMOM O POVLAČENJU UJEDINJENE KRALJEVINE VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE IZ EUROPSKE UNIJE I EUROPSKE ZAJEDNICE ZA ATOMSKU ENERGIJU
            оd …
            o sastavljanju popisa 25 osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog vijeća na temelju Sporazuma
            ZAJEDNIČKI ODBOR,
            uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (1)
               1 („Sporazum o povlačenju”), a osobito njegov članak 171. stavak 1.,
            budući da:

                        (1)

                        U skladu s člankom 171. stavkom 1. Sporazuma o povlačenju Zajednički odbor najkasnije do isteka prijelaznog razdoblja utvrđenog u tom sporazumu sastavlja popis 25 osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog vijeća.

                        (2)

                        U skladu s člankom 171. stavkom 2. Sporazuma o povlačenju popis sadržava samo osobe neupitne neovisnosti, koje posjeduju kvalifikacije potrebne za imenovanje na najvišu sudsku dužnost u svojim državama ili koje su priznati pravni stručnjaci te posjeduju stručna znanja ili iskustvo u području prava Unije i međunarodnog javnog prava. Te osobe ne smiju biti članovi, dužnosnici ili drugi službenici institucija Unije, vlada država članica ili vlade Ujedinjene Kraljevine.

                        (3)

                        S obzirom na zajednički prijedlog Unije i Ujedinjene Kraljevine za pet osoba za dužnost predsjednika arbitražnog vijeća te prijedlog Unije odnosno prijedlog Ujedinjene Kraljevine za po deset osoba za dužnost članova arbitražnog vijeća,

                  DONIO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.
               Popis 25 osoba koje žele i mogu obavljati dužnost arbitara na temelju Sporazuma o povlačenju naveden je u Prilogu I.

               Članak 2.
               Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2021.

               Sastavljeno u ...

                     Za Zajednički odbor

                     Supredsjednici

               (1)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

            PRILOG I.

               Odluci br. …/2020 Zajedničkog odbora

            Predsjednici arbitražnog vijeća Sporazuma o povlačenju

                        Gđa Corinna WISSELS

                        Gđa Angelika Helene Anna NUSSBERGER

                        G. Jan KLUCKA

                        Sir Daniel BETHLEHEM

                        Gđa Gabrielle KAUFMANN-KOHLER

                  Redovni članovi arbitražnog vijeća Sporazuma o povlačenju

                        EU:

                                    G. Hubert LEGAL

                                    Gđa Helena JÄDERBLÖM

                                    Gđa Ursula KRIEBAUM

                                    G. Jan WOUTERS

                                    G. Christoph Walter HERRMANN

                                    G. Javier DIEZ-HOCHLEITNER

                                    Gđa Alice GUIMARAES-PUROKOSKI

                                    G. Barry DOHERTY

                                    Gđa Tamara ĆAPETA

                                    G. Nico SCHRIJVER

                        Ujedinjena Kraljevina:

                                    Sir Gerald BARLING

                                    Sir Christopher BELLAMY

                                    G. Zachary DOUGLAS

                                    Sir Patrick ELIAS

                                    Dame Elizabeth GLOSTER

                                    Sir Peter GROSS

                                    G. Toby LANDAU QC

                                    G. Dan SAROOSHI QC

                                    Gđa Jemima STRATFORD QC

                                    Sir Michael WOOD

                  NACRT NAPOMENE KOJU TREBA PRILOŽITI ZAPISNIKU SA SASTANKA ZAJEDNIČKOG ODBORA SPORAZUMA O POVLAČENJU ODRŽANOG XX. PROSINCA 2020. O UTVRĐIVANJU POSTUPAKA ZA BUDUĆE IMENOVANJE PREDSJEDNIKA NA POPIS PREDSJEDNIKA ARBITRAŽNOG VIJEĆA SPORAZUMA O POVLAČENJU
            Zajednički odbor danas je donio popis 25 osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog vijeća u skladu s člankom 171. Sporazuma o povlačenju. Stranke podsjećaju da je peta osoba na popisu predsjednika odabrana nakon ždrijeba koji je održan 9. prosinca 2020. u prisutnosti predstavnika obiju stranaka.
            Kako bi se osigurala ravnoteža tijekom vremena, trebalo bi primijeniti sustav rotacije prema kojemu će, ako se isprazni mjesto predsjednika kojeg je predložila stranka čiji kandidati zauzimaju tri od pet mjesta na popisu, druga stranka predstaviti tri kandidata među kojima će prva stranka u roku od tri radna dana odabrati predsjednika koji će popuniti to ispražnjeno mjesto.
            Ako se isprazni mjesto predsjednika kojeg je predložila stranka čiji kandidati zauzimaju dva od pet mjesta na popisu, neće se primjenjivati sustav rotacije te će ta stranka predložiti tri kandidata među kojima će druga stranka u roku od tri radna dana odabrati predsjednika koji će popuniti to ispražnjeno mjesto.
            U skladu s tim, popis predsjednika ni u kojem trenutku neće imati manje od dva predsjednika koje je predložila svaka stranka.
            Nakon svake prethodno opisane zamjene Zajednički odbor trebao bi izmijeniti popis 25 osoba odlukom donesenom u skladu s člankom 171. Sporazuma o povlačenju.
            U svakom slučaju Zajednički odbor preispitat će popis 25 osoba dvije godine nakon stupanja na snagu danas donesene odluke Zajedničkog odbora. Stranke će učiniti sve da tijekom tog preispitivanja zajednički predlože popis pet predsjednika, kako je utvrđeno u Sporazumu o povlačenju. Taj bi popis trebao zamijeniti prethodni popis najkasnije šest mjeseci od početka preispitivanja.
            Ako tijekom postupka preispitivanja nije moguće postići dogovor o petom predsjedniku, stranka čiji kandidati u tom trenutku zauzimaju dva mjesta na popisu od pet predsjednika predložit će tri kandidata među kojima će druga stranka u roku od tri dana odabrati predsjednika koji će popuniti to ispražnjeno mjesto na popisu. Nakon postupka preispitivanja Zajednički odbor trebao bi izmijeniti popis 25 osoba odlukom donesenom u skladu s člankom 171. Sporazuma o povlačenju.
            Svi kandidati koje jedna stranka predloži za odabir drugoj stranci u skladu s postupkom utvrđenim u ovoj Napomeni moraju ispunjavati kriterije utvrđene u članku 171. Sporazuma o povlačenju, a ako stranka opravdano smatra da to nije slučaj ima pravo na prigovor protiv uključivanja ili imenovanja takvog kandidata.

            PRILOG

               Rezervni popis kandidata koji žele i mogu obavljati dužnost Unijinih članova arbitražnog vijeća na temelju Sporazuma o povlačenju

            G. Myron NICOLATOS
            G. Ezio PERILLO
            G. Vilenas VADAPALAS
            G. Andreas MÜLLER
            G. Pierre d’ARGENT
            G. Radostin Georgiev PETROV
            G. Costas CLERIDES
            G. Antonin MOKRY
            G. Carri GINTER
            G: Nikolaos MARKOPOULOS
            G. Jukka SNELL
            G. János MARTONYI
            Gđa Alessandra PIETROBON
            G. Ignas VEGELE
            Gđa Anita KOVALEVSKA
            G. Kaj I. HOBER
            G. Matej AVBELJ


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/2233 od 23. prosinca 2020. o preuzimanju obveza za sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a za operacije u okviru 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda

text:
                  28.12.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 437/188

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/2233
         od 23. prosinca 2020.
         o preuzimanju obveza za sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a za operacije u okviru 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020. u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1) („Unutarnji sporazum o 11. ERF-u”), a posebno njegov članak 1. stavak 5.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Za sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za afričke, karipske i pacifičke (AKP) zemlje za operacije u okviru 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF-ovi) („sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava”) obveze se ne mogu preuzimati nakon 31. prosinca 2020., osim ako Vijeće jednoglasno odluči drukčije na prijedlog Komisije.

                     (2)

                     Iako je Investicijski instrument za zemlje AKP-a pridonio ciljevima u pogledu iskorjenjivanja siromaštva, integracije zemalja AKP-a u svjetsko gospodarstvo i njihova održivog razvoja, kako je utvrđeno u Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (2) („Sporazum o partnerstvu AKP-EU”), njegov doprinos u tom pogledu nije maksimalno iskorišten. Nastavkom upotrebe vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a u novom okviru i pod novim upravljanjem mogli bi se postići bolji razvojni rezultati.

                     (3)

                     Komisija je 14. lipnja 2018. donijela Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju („prijedlog o NDICI-ju”) u kojem se predviđa uspostava Europskog fonda za održivi razvoj plus („EFOR+”) i Jamstva za vanjsko djelovanje u koje bi države članice mogle uplaćivati namjenske doprinose za pokretanje djelovanja u određenim regijama, zemljama, sektorima ili postojećim investicijskim područjima.

                     (4)

                     Odbor veleposlanika AKP-EU donio je 4. prosinca 2020. Odluku br. 2/2020 (3) o izmjeni Odluke br. 3/2019 (4) o donošenju prijelaznih mjera na temelju članka 95. stavka 4. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU radi produljenja primjene odredaba Sporazuma o partnerstvu AKP-EU do 30. studenoga 2021. ili do stupanja na snagu novog sporazuma AKP-EU („novi sporazum”) ili do privremene primjene novog sporazuma između Unije i država AKP-a, ovisno o tome što nastupi prije. Razdoblje utvrđeno u članku 1. stavku 5. Unutarnjeg sporazuma o 11. ERF-u tijekom kojeg se mogu preuzeti obveze za sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a za operacije u okviru 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda trebalo bi produljiti do 30. lipnja 2021. kako bi se omogućilo preuzimanje novih obveza za vraćena sredstva u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a i stalna potpora zemljama AKP-a sve dok instrument za financiranje susjedstva, razvoja i međunarodne suradnje donesen na temelju prijedloga o NDICI-ju (instrument za vanjsko financiranje) ne postane u potpunosti operativan.

                     (5)

                     Europski fond za održivi razvoj osnovan Uredbom (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („EFOR”) smatra se izuzetno važnim za investicijske potrebe regija koje su njime obuhvaćene (supsaharska Afrika i europsko susjedstvo) te za prioritete i obveze Unije.

                     (6)

                     U Zajedničkoj komunikaciji od 9. ožujka 2020. pod naslovom „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” („Zajednička komunikacija”) Komisija i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”) pozivaju Uniju da podrži održivi rast i radna mjesta na afričkom kontinentu. Unija želi, među ostalim, surađivati s Afrikom u području promicanja ulaganja širenjem upotrebe inovativnih mehanizama financiranja.

                     (7)

                     U Zajedničkoj komunikaciji Komisija i Visoki predstavnik naglasili su da bi financijski instrumenti trebali potaknuti ulaganja koja snažno utječu na razvoj, poglavito uz potporu privatnom sektoru, u skladu s kriterijima utvrđenima u Komunikaciji Komisije od 13. svibnja 2014. pod naslovom „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” koji obuhvaćaju mjerljiv učinak na razvoj, dodatnost, neutralnost, zajednički interes i sufinanciranje, demonstracijski učinak i poštovanje društvenih i fiskalnih standarda te standarda zaštite okoliša.

                     (8)

                     Potrebno je omogućiti da vraćena sredstva iz ove Odluke doprinose instrumentu za vanjsko financiranje („vanjski namjenski prihodi” kako su navedeni u članku 21. stavku 2. točki (a) podtočki ii. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (6)) radi financiranja potpore zemljama AKP-a u okviru pristupa jedinstvenog paketa i u skladu s ciljevima, načelima i upravljanjem instrumentom za vanjsko financiranje u obliku financijskih instrumenata, operacija mješovitog financiranja, proračunskih jamstava ili drugih bespovratnih oblika potpore u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046. Time će se osigurati neprekinuti prijelaz iz Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a i kontinuitet u pogledu ponude proizvoda.

                     (9)

                     Instrument za vanjsko financiranje ne bi smio primati sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava kao vanjske namjenske prihode nakon 31. prosinca 2027. Ne dovodeći u pitanje odluke koje treba donijeti u vezi sa sljedećim višegodišnjim financijskim okvirima, nakon tog datuma daljnji financijski instrumenti primat će ta sredstva sve dok ne budu iscrpljena.

                     (10)

                     S obzirom na procijenjeni ukupni iznos koji se očekuje za razdoblje 2021. – 2027., vraćena sredstva u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a trebala bi se prenositi na godišnjoj razini kao nadopuna relevantnim proračunskim linijama instrumenta za vanjsko financiranje u skladu s programskim dokumentima.

                     (11)

                     Sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava Komisija bi trebala usmjeriti preko Europske investicijske banke (EIB), među ostalim preko EFOR-a+, s ciljem povećanja njihova učinka na razvoj i njihove dodatnosti, uzimajući u obzir pitanja održivosti duga. Sve operacije trebale bi podlijegati upravljanju EFOR-om+ i načelu „politika na prvom mjestu”.

                     (12)

                     U skladu s prijedlogom o NDICI-ju sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava trebala bi prvenstveno biti usmjerena na razvojne instrumente visokog financijskog rizika, posebice na financiranje učinka, vlasničke fondove i aktivnosti u najmanje razvijenim zemljama. Cilj operacija trebao bi biti povećanje učinka na razvoj.

                     (13)

                     Na temelju članka 152. stavka 4. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (7) udio Ujedinjene Kraljevine u Investicijskom instrumentu za zemlje AKP-a iz ERF-a, akumuliran u uzastopnim razdobljima ERF-a, vraća joj se kako ulaganje dospijeva. Osim ako je drukčije dogovoreno, udio Ujedinjene Kraljevine u kapitalu ne bi se smio preraspodijeliti u druge svrhe nakon isteka razdoblja za preuzimanje obveza u okviru 11. ERF-a ni prenijeti u sljedeća razdoblja,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Za operacije u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a razdoblje utvrđeno u članku 1. stavku 5. Unutarnjeg sporazuma o 11. ERF-u tijekom kojeg se mogu preuzeti obveze za sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a za operacije u okviru 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda produljuje se do 30. lipnja 2021. ili do stupanja na snagu uredbe o uspostavi instrumenta za vanjsko financiranje , ovisno o tome što nastupi kasnije, ali ni u kojem slučaju kasnije od 30. studenoga 2021., kako bi se omogućilo preuzimanje novih obveza za vraćena sredstva u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a.

            Članak 2.

               1.   Sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a za operacije u okviru 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda nakon 30. lipnja 2021.predstavljaju doprinose instrumentu za vanjsko financiranje u obliku vanjskih namjenskih prihoda u svrhu osiguravanja financiranja preko EIB-a u obliku proračunskih jamstava i operacija mješovitog financiranja u okviru EFOR+, Jamstva za vanjsko djelovanje i financijskih instrumenata ili bilo kojih drugih bespovratnih oblika potpore u skladu s načelima, ciljevima i upravljanjem EFOR-a+.

               2.   Ne dovodeći u pitanje odluke koje treba donijeti u vezi sa sljedećim višegodišnjim financijskim okvirima, nakon 31. prosinca 2027. i do iscrpljivanja vraćenih sredstava sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava predstavljaju doprinose sljedećim instrumentima Unije za vanjsko financiranje kojima se zamjenjuje instrument za vanjsko financiranje.

               3.   Za potrebe ove Odluke „vraćena sredstva” znači svi prihodi, uključujući dividende, kapitalne dobitke, naknade za jamstva i kamate na zajmove te iznose na bilo kojem računu otvorenom za potrebe knjiženja gotovine koja se drži za potrebe Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a. Također znači i naknada od ulaganja riznice i otplate, uključujući otplate kapitala, vraćena jamstva i otplate glavnice zajmova koji proizlaze iz operacija u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a. Sredstva koja proizlaze iz opozvanih vraćenih sredstava također se smatraju vraćenim sredstvima.

               4.   Vraćena sredstva podliježu primjenjivim pravilima i postupcima instrumenta za vanjsko financiranje.

            Članak 3.
            Doprinosi su namijenjeni zemljama AKP-a.

            Članak 4.
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 1. siječnja 2021. osim članka 2. koji se primjenjuje od 1. srpnja 2021. ili od stupanja na snagu uredbe o uspostavi instrumenta za vanjsko financiranje, ovisno o tome što nastupi kasnije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 23. prosinca 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

            (2)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

            (3)  Odluka br. 2/2020 Odbora veleposlanika AKP-EU od 4. prosinca 2020. o izmjeni Odluke br. 3/2019 Odbora veleposlanika AKP-EU o donošenju prijelaznih mjera na temelju članka 95. stavka 4. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (SL L 420, 14.12.2020. str. 32.).

            (4)  Odluka br. 3/2019 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a od 17. prosinca 2019. o donošenju prijelaznih mjera u skladu s člankom 95. stavkom 4. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a (SL L 1, 3.1.2020., str. 3.).

            (5)  Uredba (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (SL L 249, 27.9.2017., str. 1.).

            (6)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

            (7)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/2234 od 23. listopada 2020. o potpisivanju, u ime Unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

text:
                  30.12.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 441/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/2234
         od 23. listopada 2020.
         o potpisivanju, u ime Unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
         uzimajući u obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 6. stavak 2. drugi podstavak,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (1) („Sporazum”) potpisan je 29. lipnja 2012. i njegov dio IV. (Trgovina), osim njegovog članka 271., u skladu s člankom 353. stavkom 4. Sporazuma primjenjuje se između Unije i Hondurasa, Nikaragve i Paname od 1. kolovoza 2013., između Unije i Kostarike i El Salvadora od 1. listopada 2013. te između Unije i Gvatemale od 1. prosinca 2013.

                     (2)

                     Vijeće je 24. rujna 2012. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora sa Srednjom Amerikom radi sklapanja protokola uz Sporazum kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Uniji („Protokol”).

                     (3)

                     Pregovori su uspješno zaključeni 27. lipnja 2019.

                     (4)

                     Protokol bi trebalo potpisati i privremeno primjenjivati do završetka postupaka potrebnih za njegovo stupanje na snagu,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobrava se potpisivanje, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Europskoj uniji, podložno sklapanju navedenog Protokola (2)1.

            Članak 2.
            Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Protokola u ime Unije i njezinih država članica.

            Članak 3.
            Protokol se privremeno primjenjuje u skladu s njegovim člankom 12. stavkom 3. (3) do završetka postupaka potrebnih za njegovo stupanje na snagu.

            Članak 4.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Luxembourgu 23. listopada 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               S. SCHULZE

            (1)  SL L 346, 15.12.2012., str. 3.

            (2)  Vidjeti stranicu …. ovog Službenog lista.

            (3)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum od kojeg će se Protokol privremeno primjenjivati u Službenom listu Europske unije.