title: Odluka Komisije оd 11. svibnja 2020. o osnivanju platforme Fit for Future 2020/C 163/03

text:
                  12.5.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 163/3

         ODLUKA KOMISIJE
         оd 11. svibnja 2020.
         o osnivanju platforme Fit for Future
         (2020/C 163/03)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         budući da:

                     (1)

                     Politika Komisije o boljoj regulativi bavi se ukupnim nastojanjem u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) (1) da se pojednostavne propisi i smanji regulatorno opterećenje.

                     (2)

                     Prema tom programu Komisija mora osigurati usmjerenu regulativu koja se jednostavno primjenjuje i ne povećava nepotrebno regulatorno opterećenje, a u potpunosti ostvaruje ciljeve.

                     (3)

                     Posebno je za mala i srednja poduzeća (2) važno smanjiti birokraciju, olakšati pristup tržištu i iskoristiti digitalizaciju. U tome interese malih i srednjih poduzeća zastupa „mreža izaslanika za malo i srednje poduzetništvo” (3).

                     (4)

                     Platforma REFIT uspostavljena je Odlukom Komisije C(2015) 3261 od 19. svibnja 2015. (4) o potpori Komisiji u nastojanjima da poboljša zakonodavstvo. Ta se Odluka primjenjivala do 31. listopada 2019.

                     (5)

                     U komunikaciji „Bolja regulativa: analiza stanja i nastavak naše obveze” (5) Komisija je ocijenila svoj učinak u području poboljšanja regulative u razdoblju od 2015. do 2018. U tom je pregledu stanja zaključeno da postoji potpora platformi REFIT, ali i da većina dionika želi produktivniju platformu s više planova pojednostavnjivanja te brže konkretne promjene na temelju tih planova.

                     (6)

                     Kako bi zakonodavstvo Unije bilo maksimalno korisno za građane i poduzeća, osobito mala i srednja, a s obzirom na sve brojnije globalne izazove kao što su posljedice digitalizacije, Komisiji je potrebno kontinuirano savjetovanje sa stručnjacima u okviru savjetodavnog tijela.

                     (7)

                     Stoga je potrebno osnovati skupinu stručnjaka i definirati joj zadatke i strukturu u skladu s Odlukom Komisije C(2016) 3301 o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije („horizontalna pravila”) (6).. Na temelju iskustva platforme REFIT treba uspostaviti novu platformu pod nazivom „Fit for Future”, koja će okupiti nacionalna, regionalna i lokalna tijela država članica, Odbor regija, Europski gospodarski i socijalni odbor te vanjske dionike. Ta bi platforma trebala blisko surađivati s Mrežom izaslanika MSP-ova, koju zastupa izaslanik EU-a za MSP-ove.

                     (8)

                     Zadaća je Platforme pojednostavnjivanje i smanjenje opterećenja. Platforma bi također mogla pomoći Komisiji da politike Unije budu okrenute budućnosti i relevantne za nove izazove. Trebala bi razmotriti i mogućnost smanjivanja opterećenja za građane i poduzeća digitalizacijom.

                     (9)

                     Rad platforme Fit for Future trebao bi biti bolje strukturiran i usmjereniji nego rad platforme REFIT. Stoga bi Platforma trebala raditi na temelju godišnjeg programa rada koji će sastaviti njezini članovi, i to na temelju prijedloga Komisije i u dogovoru s njom, uzimajući u obzir problematično zakonodavstvo utvrđeno:

                                 (a)

                                 u Izvješću radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije” (7);

                                 (b)

                                 u velikim evaluacijama i provjerama primjerenosti koje provodi Komisija;

                                 (c)

                                 u informacijama država članica, mreže izaslanika MSP-ova, Odbora regija i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o zakonodavstvu Unije koje predstavlja najveće opterećenje;

                                 (d)

                                 u doprinosu dionika i šire javnosti.

                     (10)

                     Ti bi izvori trebali pomoći u utvrđivanju onih područja politike i zakonodavstva, uključujući delegirane i provedbene akte kad je to relevantno, u kojima ima naznaka da nepotrebni troškovi za poduzeća i građane proizlaze iz zakonodavstva Unije. Izaslanik EU-a za MSP-ove davat će savjete i informacije o zakonodavnom opterećenju i poteškoćama koje zakonodavstvo uzrokuje malim i srednjim poduzećima.

                     (11)

                     Platforma bi se trebala baviti razmatranjem učinkovitosti zakonodavstva Unije i zakonodavnom gustoćom. Trebala bi, koliko je to moguće, tražiti potvrdu dodatnog opterećenja koje je posljedica provedbe zakonodavstva Unije u državama članicama.

                     (12)

                     Platforma bi trebala dati utemeljeno mišljenje o temama utvrđenima u godišnjem programu rada te informacijama i dokazima odgovoriti na sve zahtjeve Komisije o pitanjima koja se odnose na poboljšavanje regulative programom REFIT.

                     (13)

                     Platformom se želi okupiti stručno znanje javnih uprava, socijalnih partnera, malih i velikih poduzeća te organizacija za zaštitu potrošača, zdravlja i okoliša te drugih nevladinih organizacija. U radu Platforme trebale bi sudjelovati skupina predstavnika vlada i skupina dionika. U skupini predstavnika vlada trebali bi biti visokopozicionirani predstavnici nacionalnih i/ili regionalnih i lokalnih tijela država članica stručni u području bolje regulacije te predstavnici Odbora regija. Prisutnost nacionalnih, lokalnih i regionalnih tijela trebala bi pomoći u utvrđivanju konkretnih problema u provedbi prava Unije. Odbor regija uspostavio je mrežu regionalnih i lokalnih tijela RegHub (8), koja će putem savjetovanja s dionicima na lokalnoj razini prikupljati spoznaje o provedbi politika EU-a. Stoga bi RegHub mogao pružiti korisne informacije za rad Platforme. U skupini dionika trebali bi biti dionici s praktičnim stručnim znanjem u raznim područjima politika te predstavnici Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora. Suradnja tih dviju skupina osigurala bi dobro kombiniranu i uravnoteženu razinu stručnosti.

                     (14)

                     Platforma treba utvrditi svoj poslovnik.

                     (15)

                     Za članove skupine treba utvrditi pravila o objavljivanju informacija.

                     (16)

                     Osobne podatke trebalo bi obrađivati u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

                     (17)

                     Svi relevantni dokumenti o aktivnostima koje provodi platforma Fit for Future trebali bi biti javni.

                     (18)

                     Ova bi se Odluka trebala primjenjivati tijekom trajanja mandata Komisije,

               ODLUČILA JE:

            Članak 1.
            Predmet
            Uspostavlja se platforma Fit for Future („Platforma”).

            Članak 2.
            Zadaci

               1.   Dužnost je Platforme pomagati Komisiji davanjem mišljenja o temama utvrđenima u njezinu godišnjem programu rada.

               2.   O pitanjima iz godišnjeg programa rada Platforma je dužna:

                           (a)

                           prikupljati podatke i dokaze te prijedloge za moguće smanjenje opterećenja i pojednostavnjenje određenog zakonodavstva Unije bez ugrožavanja postizanja njegovih ciljeva, uzimajući u obzir i zakonodavnu gustoću;

                           (b)

                           procjenjivati jesu li određeni propisi Unije i njegovi ciljevi i dalje primjereni s obzirom na nove izazove te ispitivati korist od digitalizacije i veće upotrebe elektroničkih alata za ostvarivanje tih ciljeva;

                           (c)

                           davati svoj savjet na zahtjev Komisije.

            Članak 3.
            Savjetovanja
            Glavno tajništvo Komisije može se savjetovati s Platformom o svim pitanjima bolje regulative u okviru programa REFIT.

            Članak 4.
            Godišnji program rada

               1.   Godišnji program rada donosi Platforma na temelju prijedloga Glavnog tajništva Komisije i u dogovoru s njim, i to na temelju pitanja utvrđenih:

                           (a)

                           u Prilogu VI. Izvješću Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije” (10).

                           (b)

                           u većim evaluacijama i provjerama primjerenosti koje provodi Komisija,

                           (c)

                           u informacijama dobivenima od država članica, Mreže izaslanika MSP-ova, Odbora regija, posebno putem RegHuba, te Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o zakonodavstvu Unije koje predstavlja najveće opterećenje.

               2.   Izaslanik EU-a za MSP-ove dužan je dati informacije i savjete o predloženom godišnjem programu rada, osobito u odnosu na opterećenje i poteškoće koje zakonodavstvo uzrokuje malim i srednjim poduzećima.

               3.   Poslovnikom Platforme utvrđuju se uvjeti pod kojima i dionici i javnost mogu doprinijeti sastavljanju popisa potencijalnih pitanja za program rada.

            Članak 5.
            Članstvo

               1.   Platforma se sastoji od dvije skupine: skupina predstavnika vlada i skupina dionika.

               2.   Članovi skupine predstavnika vlada nacionalna su, regionalna i lokalna tijela država članica te Odbor regija. Svaka država članica dužna je imenovati po jednog predstavnika iz nacionalnih ili lokalnih i regionalnih tijela. Odbor regija dužan je imenovati tri predstavnika. Stoga se skupina predstavnika vlada sastoji od 30 predstavnika. Članovi su odgovorni za visoku razinu stručnosti svojih predstavnika.

               3.   Članovi skupine dionika su Europski gospodarski i socijalni odbor, koji imenuje tri predstavnika, te 19 stručnjaka koje imenuje glavni tajnik Komisije, a zastupaju zajednički interes dionika u određenom području politike. Europski gospodarski i socijalni odbor odgovoran je za visoku razinu stručnosti svojih predstavnika. Stručnjaci imenovani za zastupanje zajedničkog interesa ne smiju zastupati pojedinačne dionike nego politički smjer koji je zajednički raznim organizacijama dionika. Oni zastupaju poduzeća, osobito mala i srednja, socijalne partnere i organizacije civilnog društva s neposrednim iskustvom provedbe zakonodavstva Unije.

               4.   Članovi Platforme koji zastupaju zajednički interes imenuju se na razdoblje trajanja mandata Platforme. Ostaju članovi Platforme do kraja svojeg mandata ili dok ne budu zamijenjeni ili ne podnesu ostavku.

               5.   Oni članovi koji zastupaju zajednički interes, a više ne mogu učinkovito doprinositi radu Platforme ili prema mišljenju Glavnog tajništva Komisije ne ispunjavaju uvjete iz članka 339. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili daju ostavku, više se ne pozivaju na sastanke skupine, a do kraja njihova mandata njihovu će dužnost obnašati drugi prikladni kandidat s popisa.

            Članak 6.
            Postupak odabira

               1.   Odabir članova skupine dionika koji zastupaju zajednički interes provodi se na temelju javnog poziva na podnošenje prijava koji se objavljuje u registru stručnih skupina Komisije i drugih sličnih subjekata (11) („registar stručnih skupina”). Taj poziv na podnošenje prijava može se objaviti i na druge načine, među ostalim na posebnoj internetskoj stranici. U pozivu na podnošenje prijava moraju se jasno navesti kriteriji odabira, među kojima su i potrebna stručnost i interesi koje se zastupa u odnosu na posao koji treba obaviti. Najkraći je rok za podnošenje prijava četiri tjedna.

               2.   Za imenovanje pojedinaca koji zastupaju zajednički interes nužan je upis u registar transparentnosti.

               3.   Pojedince koji zastupaju zajednički interes imenuje glavni tajnik Komisije i to iz redova stručnjaka za područja navedena u članku 2. koji su se odazvali pozivu na podnošenje prijava.

               4.   Glavno tajništvo Komisije dužno je sastaviti popis prikladnih kandidata koji se može koristiti bude li potrebna zamjena za člana skupine dionika koji zastupaju zajednički interes. Glavno tajništvo Komisije dužno je od podnositelja prijave zatražiti suglasnost prije nego što njihova imena uključi na popis prikladnih kandidata.

            Članak 7.
            Rad

               1.   Platforma djeluje na zahtjev svojeg predsjednika uz suglasnost Glavnog tajništva Komisije, u skladu s horizontalnim pravilima.

               2.   Članovi Platforme i predstavnici članova dužni su prisustvovati sastancima Platforme. Na plenarnim sastancima donosit će se mišljenja Platforme, na pripremnima će se mišljenje dovršavati te će se razmatrati organizacijski aspekti, a sastanci podskupina bavit će se konkretnim temama iz godišnjeg programa rada. Sastanci Platforme u načelu se održavaju u prostorima Komisije ili, ako je to moguće, putem videokonferencije.

               3.   U dogovoru s glavnim tajništvom Komisije Platforma može običnom većinom članova odlučiti da njezine rasprave budu javne.

               4.   Glavno tajništvo Komisije djeluje kao tajništvo Platforme, odnosno obavlja poslove tajništva i priprema nacrt godišnjeg programa rada. Sastancima Platforme mogu prisustvovati službenici Komisije iz drugih odjela zainteresirani za rasprave.

               5.   Zapisnik o raspravi o pojedinim točkama dnevnog reda i o mišljenjima Platforme mora biti smislen i potpun. Tajništvo sastavlja zapisnik, za koji je odgovoran predsjednik.

               6.   Platforma donosi mišljenja konsenzusom. U slučaju glasanja članovi odlučuju običnom većinom. Članovi koji su glasali protiv većinskog mišljenja imaju pravo zatražiti da se obrazloženje njihova stajališta priloži mišljenju.

            Članak 8.
            Predsjednik
            Plenarnim sastancima Platforme predsjeda potpredsjednik Komisije odgovoran za bolju regulativu. Pripremnim sastancima Platforme predsjeda visoki dužnosnik Komisije. Drugim sastancima predsjeda tajništvo Platforme.

            Članak 9.
            Podskupine
            Glavno tajništvo Komisije može osnovati najviše četiri podskupine za proučavanje određenih tema iz godišnjeg programa rada Platforme. Podskupine rade u skladu s horizontalnim pravilima i odgovaraju skupini. Raspuštaju se nakon ispunjenog mandata. U svaku se podskupinu uključuje najmanje jedan predstavnik Odbora regija i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora.

            Članak 10.
            Pozvani stručnjaci

               1.   Na sastanak Platforme ili njezinih podskupina predsjednik može na ad hoc osnovi pozvati vanjske stručnjake s posebnim stručnim znanjem iz područja s dnevnog reda, uključujući stručnjake i udruženja stručnjaka iz lokalnih i regionalnih tijela. Na plenarne sastanke predsjednik će pozvati izaslanika EU-a za MSP-ove.

               2.   U dogovoru s Glavnim tajništvom Komisije, Odbor regija može na sastanke Platforme ili njezinih podskupina na ad hoc osnovi pozvati predstavnike RegHuba.

            Članak 11.
            Poslovnik
            Na prijedlog Glavnog tajništva Komisije i u dogovoru s njim, a na temelju standardnog poslovnika za stručne skupine, Platforma običnom većinom svojih članova donosi poslovnik u skladu s horizontalnim pravilima.

            Članak 12.
            Poslovna tajna i postupanje s povjerljivim informacijama
            Članovi Platforme, njihovi predstavnici i pozvani stručnjaci imaju obvezu čuvanja poslovne tajne, koja se na temelju Ugovora i pravila o njihovoj provedbi primjenjuje na sve članove institucija i njihovo osoblje. Imaju i obvezu poštovanja pravila Komisije o sigurnosti u vezi sa zaštitom klasificiranih podataka Unije, kako je utvrđeno u odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (12) i (EU, Euratom) 2015/444 (13).. U slučaju nepoštovanja tih obveza Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere.

            Članak 13.
            Transparentnost

               1.   Platforma i njezine podskupine registriraju se u registru stručnih skupina.

               2.   Kad je riječ o sastavu Platforme i podskupina, u registru stručnih skupina objavljuju se sljedeći podaci:

                           (a)

                           nazivi nadležnih tijela država članica;

                           (b)

                           naziv tijela EU-a koja su članovi Platforme (Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor);

                           (c)

                           imena pojedinaca imenovanih za zastupanje zajedničkog interesa; taj interes mora biti objavljen.

               3.   Svi relevantni dokumenti, uključujući dnevni red, zapisnike i podneske sudionika, stavljaju se na raspolaganje u registru stručnih skupina, ili se u registru navodi poveznica na posebne internetske stranice na kojima ih se može pronaći. Pristup tim internetskim stranicama ne smije se uvjetovati registracijom korisnika ni drugim ograničenjem. Konkretno, dnevni red i drugi relevantni popratni dokumenti objavljuju se pravodobno prije održavanja sastanka te se potom na vrijeme objavljuje i zapisnik. Iznimke od objave dopuštene su samo ako se otkrivanjem dokumenta ugrožava zaštita javnog ili privatnog interesa u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 (14) (15).

               4.   Platforma ima posebnu internetsku stranicu. Njome se služi i za traženje mišljenja građana i dionika o pitanjima iz godišnjeg programa rada te za provedbu komunikacijskih aktivnosti u dogovoru s Glavnim tajništvom Komisije.

            Članak 14.
            Troškovi sastanaka

               1.   Sudionici u aktivnostima Platforme i njezinih podskupina ne primaju naknadu za svoj stručni rad.

               2.   Komisija nadoknađuje putne troškove i dnevnice sudionika u aktivnostima Platforme i podskupina. Nadoknada se isplaćuje u skladu s važećim propisima Komisije i u okviru raspoloživih sredstava dodijeljenih odjelima Komisije u okviru godišnjeg postupka raspodjele sredstava.

            Članak 15.
            Primjenjivost
            Ova Odluka primjenjuje se do 31. listopada 2025.

            Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2020.

                  Za Komisiju

               Maroš ŠEFČOVIČ

                  Potpredsjednik

            (1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Primjerenost propisa EU-a”, COM(2012) 746, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=COM:2012:0746:FIN

            (2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Strategija za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu”,COM(2020) 103, COM(2020)103, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-sme-strategy-march-2020_en.pdf

            (3)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_en

            (4)  Odluka Komisije od 19. svibnja 2015. o uspostavi platforme REFIT, C(2015) 3261 final,
         https://ec.europa.eu/info/files/commission-decision-establishing-refit-platform_en

            (5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Bolja regulativa: analiza stanja i nastavak naše obveze”, COM/2019/178 final,
         https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=COM:2019:178:FIN

            (6)  Odluka Komisije od 30. svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije. C(2016) 3301,
         https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/PDF/C_2016_3301_F1_COMMISSION_DECISION_EN.pdf

            (7)  Izvješće radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije” https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en.pdf

            (8)  Skupina regija koje sudjeluju u analizi provedbe zakonodavstva. https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/network-of-regional-hubs.aspx

            (9)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

            (10)  Izvješće radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en.pdf

            (11)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/

            (12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32015D0443

            (13)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/41a6eeeb-cc70-11e4-ab4d-01aa75ed71a1/language-en

            (14)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

            (15)  Te iznimke namijenjene su zaštiti javne sigurnosti, vojnih poslova, međunarodnih odnosa, financijske, monetarne ili gospodarske politike, privatnosti i integriteta pojedinca, poslovnih interesa, sudskih postupaka i pravnih savjeta, inspekcija/istraga/revizija i postupka donošenja odluka institucije.


Odluka Komisije od 06/05/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9784 - TRITON / RENK) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 08/05/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9794 - RENAULT / FERROVIAL / CAR SHARING MOBILITY SERVICES) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 07/05/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9772 - HELVETIA / CASER) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 07/05/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9822 - BRIDGEPOINT / GROUPE FINANCIÈRE CEP) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)


Odluka Komisije od 06/05/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9833 - KKR / VIRIDOR) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: Odluka Komisije (EU) 2020/654 оd 13. svibnja 2020. o nacionalnim odredbama o malim i srednjim jedinicama za loženje o kojima je obavijestila Njemačka (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 2986) (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

text:
                  15.5.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 152/5

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/654
         оd 13. svibnja 2020.
         o nacionalnim odredbama o malim i srednjim jedinicama za loženje o kojima je obavijestila Njemačka

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 2986)

         (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. stavak 6.,
         budući da:
         I.   ČINJENICE I POSTUPAK

                     (1)

                     U skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Njemačka je u dopisu od 29. studenoga 2019. obavijestila Komisiju da želi zadržati određene nacionalne odredbe o kotlovima na kruta goriva u skladu s njemačkom Uredbom o malim i srednjim jedinicama za loženje [Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen] od 26. siječnja 2010. (1) (dalje u tekstu „prvi BImSchV”). Njemačka smatra da je potrebno zadržati te nacionalne odredbe nakon stupanja na snagu Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 (2) na temelju razloga povezanih sa zaštitom ljudskog zdravlja i zaštitom okoliša.

               1.   ZAKONODAVSTVO UNIJE

         1.1.   ČLANAK 114. STAVCI 4. I 6. UFEU-A

                     (2)

                     U članku 114. stavku 4. UFEU-a određeno je da „[a]ko nakon što su Europski parlament i Vijeće, Vijeće ili Komisija usvojili neku mjeru za usklađivanje, država članica smatra da treba zadržati nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ona o tim odredbama i o razlozima njihova zadržavanja obavješćuje Komisiju”.

                     (3)

                     U skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a Komisija u roku od šest mjeseci od obavijesti na temelju članka 114. stavka 4. odobrava ili odbija nacionalne odredbe nakon što je provjerila jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

               1.2.   DIREKTIVA 2009/125/EZ O ZAHTJEVIMA ZA EKOLOŠKI DIZAJN PROIZVODA KOJI KORISTE ENERGIJU

                     (4)

                     U skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) predviđa se utvrđivanje zahtjeva koje moraju ispuniti proizvodi koji koriste energiju obuhvaćeni provedbenim mjerama kako bi bili stavljeni na tržište i/ili u uporabu. Tom se direktivom doprinosi održivom razvoju povećanjem energetske učinkovitosti i razine zaštite okoliša.

                     (5)

                     Na temelju članka 6. stavka 1. Direktive 2009/125/EZ „[d]ržave članice na temelju zahtjeva za ekološki dizajn, koji se odnose na one parametre ekološkog dizajna iz Priloga I., dijela 1. koji su obuhvaćeni primjenljivom provedbenom mjerom, na svojem državnom području ne zabranjuju, ne ograničavaju i ne sprečavaju stavljanje na tržište ni u uporabu proizvoda koji je u skladu sa svim odgovarajućim odredbama primjenljive provedbene mjere i nose oznaku CE u skladu s člankom 5.”

                     (6)

                     Na temelju članka 6. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ „[d]ržave članice na temelju zahtjeva za ekološki dizajn, koji se odnose na one parametre ekološkog dizajna iz Priloga I., dijela 1., na svojem državnom području ne zabranjuju, ne ograničavaju i ne sprečavaju stavljanje na tržište ni stavljanje u uporabu proizvoda koji nosi oznaku CE u skladu s člankom 5. za koje primjenljiva provedbena mjera navodi da zahtjev za ekološki dizajn nije potreban.”

                     (7)

                     U skladu s Direktivom 2009/125/EZ „zahtjev za ekološki dizajn” znači svaki zahtjev u vezi s proizvodom, ili s dizajnom proizvoda, koji je namijenjen poboljšanju njegove ekološke učinkovitosti, ili svaki zahtjev za dostavljanje informacija u pogledu ekoloških aspekata proizvoda.

                     (8)

                     U skladu s člankom 15. Direktive 2009/125/EZ provedbene mjere su utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn u skladu s Prilogom I. („metoda za utvrđivanje općih zahtjeva za ekološki dizajn”) i Prilogom II. („metoda za utvrđivanje posebnih zahtjeva za ekološki dizajn”).

                     (9)

                     Cilj općih zahtjeva za ekološki dizajn je poboljšanje ekološke učinkovitosti proizvoda koji koriste energiju, s naglaskom na njihove znatne ekološke aspekte bez utvrđivanja graničnih vrijednosti. Cilj posebnih zahtjeva za ekološki dizajn je poboljšanje odabranih ekoloških aspekata proizvoda. To mogu, prema potrebi, biti zahtjevi za smanjenu potrošnju određenog resursa, na primjer, ograničenje uporabe resursa u različitim fazama životnog ciklusa proizvoda, prema potrebi.

               1.3.   UREDBA (EU) 2015/1189
            U POGLEDU ZAHTJEVA ZA EKOLOŠKI DIZAJN KOTLOVA NA KRUTA GORIVA

                     (10)

                     Uredba (EU) 2015/1189 donesena je u okviru Direktive 2009/125/EZ. U skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 2009/125/EZ Komisija je provela pripremnu studiju kako bi analizirala tehničke, ekološke i ekonomske aspekte kotlova na kruta goriva koji se obično koriste u kućanstvima i u komercijalne svrhe. Studija je provedena zajedno s dionicima i zainteresiranim stranama iz Unije i trećih zemalja, a rezultati su dostupni javnosti.

                     (11)

                     Ekološki aspekti kotlova na kruta goriva koji su za potrebe Uredbe (EU) 2015/1189 određeni kao važni jesu potrošnja energije u fazi uporabe i emisije lebdećih čestica (prašina), organskih plinskih spojeva, ugljikova monoksida i dušikovih oksida u fazi uporabe.

                     (12)

                     U skladu s tim u Prilogu II. Uredbi (EU) 2015/1189 utvrđuju se posebni zahtjevi za ekološki dizajn primjenjivi od 1. siječnja 2020. za kotlove na kruta goriva, a posebno se predviđa da sezonske emisije lebdećih čestica pri zagrijavanju prostora za automatski ložene kotlove ne smiju biti više od 40 mg/m3, a za ručno ložene kotlove ne smiju biti više od 60 mg/m3. Navedeni zahtjevi odnose se na preporučeno gorivo i sva druga goriva prikladna za kotlove na kruta goriva.

                     (13)

                     Mjerenja i metodologija izračuna utvrđeni su u Prilogu III. Uredbi (EU) 2015/1189.

               2.   PRIJAVLJENE NACIONALNE ODREDBE

                     (14)

                     Nacionalne odredbe o kojima je obavijestila Njemačka sljedeće su odredbe prvog BImSchV-a:

                                 (a)

                                 odjeljak 5. točka 1. u kojoj se utvrđuju granične vrijednosti emisija i metodologija mjerenja za lebdeće čestice („prva odredba”). Razlikuju se od vrijednosti i metodologije mjerenja primjenjivih od 1. siječnja 2020. na temelju Uredbe (EU) 2015/1189;

                                 (b)

                                 odjeljak 4. točka 1. u vezi s odjeljkom 3., u kojoj je naveden taksativan popis goriva koja se mogu upotrebljavati u uređajima za izgaranje („druga odredba”). Uredba (EU) 2015/1189 ne sadržava takav taksativan popis;

                                 (c)

                                 odjeljak 5. točka 4. u kojoj se zahtijeva da kotlovi na kruta goriva budu opremljeni spremnicima tople vode („treća odredba”). Uredba (EU) 2015/1189 ne sadržava takav zahtjev;

                                 (d)

                                 odjeljak 14. i odjeljak 15. točka 1. u pogledu praćenja novih i znatno izmijenjenih jedinica za loženje („četvrta odredba”). U Uredbi (EU) 2015/1189 navode se zahtjevi koji se moraju ispuniti u trenutku stavljanja kotlova na kruta goriva na tržište i nema odredbi o daljnjem praćenju tih kotlova.

               3.   POSTUPAK

                     (15)

                     Dopisom od 29. studenoga 2019. Njemačka je obavijestila Komisiju da želi zadržati nacionalne odredbe o kotlovima na kruta goriva iz prvog BImSchV-a.

                     (16)

                     Dopisom od 10. siječnja 2020. Komisija je potvrdila da je primila tu obavijest i da je razdoblje od šest mjeseci za njezino razmatranje na temelju članka 114. stavka 6. UFEU-a počelo 30. studenoga 2019., dan nakon primitka obavijesti.

                     (17)

                     Komisija je u Službenom listu Europske unije (4) objavila obavijest o tom primitku kako bi zainteresirane strane obavijestila o nacionalnim odredbama Njemačke te razlozima u potporu zahtjevu. Dopisom od 6. veljače 2020. Komisija je obavijestila ostale države članice i države EGP-a o obavijesti te je njima i relevantnim subjektima dala mogućnost da u roku od 30 dana dostave svoje primjedbe. Komisija je primila primjedbe Cipra i Češke te zajednički dopis organizacija Deutsche Umwelthilfe e.V., ClientEarth, Air Pollution & Climate Secretariat, Green Transition Denmark i ECOS te Europskog ureda za okoliš.

                     (18)

                     Cipar se ne protivi zahtjevu Njemačke za zadržavanje strožih nacionalnih odredbi i smatra da su razlozi koje je Njemačka navela konkretni i u potpunosti dokumentirani. Usto, smatra da bi odbijanje obavijesti Njemačke naposljetku dovelo do pogoršanja kvalitete zraka.

                     (19)

                     Češka pozitivno ocjenjuje i podržava njemačku obavijest o zadržavanju nacionalnih odredbi kojima se odstupa od zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva.

                     (20)

                     Organizacije iz uvodne izjave 17. navele su u zajedničkom pismu da je zahtjev njemačke vlade nužan i proporcionalan kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi i okoliš.

                     (21)

                     Komisija je dopisom od 18. veljače 2020. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Komisiji su te informacije dostavljene dopisom od 4. ožujka 2020.

               II.   OCJENA

         1.   DOPUŠTENOST

                     (22)

                     U skladu s člankom 114. stavcima 4. i 6. UFEU-a država članica može, nakon usvajanja mjere za usklađivanje, zadržati svoje strože nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ako o tim nacionalnim odredbama obavijesti Komisiju i Komisija odobri te mjere.

                     (23)

                     Komisija smatra da se članak 114. stavci 4. i 6. UFEU-a mogu primjenjivati samo ako se nacionalne odredbe razlikuju od posebnih odredbi mjere za usklađivanje. Stoga, ako se odredbe iz obavijesti u skladu s člankom 114. stavkom 4. ne odnose na zahtjeve obuhvaćene mjerom za usklađivanje, obavijest o tim odredbama treba se proglasiti nedopuštenom.

                     (24)

                     S druge strane, dopuštenost zahtjeva za svaku od četiriju njemačkih odredbi detaljnije je objašnjena u nastavku.

               1.1.   PRVA ODREDBA: PRAG EMISIJA LEBDEĆIH ČESTICA

                     (25)

                     Uredbom (EU) 2015/1189 utvrđuju se posebni zahtjevi za ekološki dizajn za različite parametre kotlova na kruta goriva, uključujući emisije lebdećih čestica.

                     (26)

                     Njemačke odredbe o emisijama lebdećih čestica o kojima je obaviještena Komisija zahtjevi su u odnosu na proizvod te su namijenjene poboljšanju njegove ekološke učinkovitosti, kvantificirane i mjerljive. Stoga predstavljaju posebne zahtjeve za ekološki dizajn u smislu Direktive 2009/125/EZ.

                     (27)

                     Dok se u skladu s prvim BImSchV-om emisije lebdećih čestica kotlova na kruta goriva mjere u roku od četiri tjedna od ugradnje, ocjena sukladnosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/1189 provodi se postupkom kontrole dizajna iz Priloga IV. Direktivi 2009/125/EZ ili sustavom upravljanja iz Priloga V. toj direktivi. Na temelju toga, u usporedivim, ali ne u strogo istovjetnim okolnostima, pri 10 % udjela kisika, u odjeljku 5. prvog BImSchV-a utvrđuje se granična vrijednost za emisije od 27,5 mg/m3, dok se u Uredbi (EU) 2015/1189 utvrđuju granične vrijednosti od 40 mg/m3 za automatski ložene kotlove i 60 mg/m3 za ručno ložene kotlove.

                     (28)

                     Stoga se njemačke odredbe o emisijama lebdećih čestica razlikuju od odredbi Uredbe (EU) 2015/1189 i strože su od njih.

                     (29)

                     U skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a njemačka obavijest dopunjena je opisom osnove u pogledu zaštite ljudskog zdravlja, što je važna potreba iz članka 36. UFEU-a, i zaštite okoliša. Dopunjena je i procjenom učinka na trgovinu.

                     (30)

                     Stoga Komisija smatra da je zahtjev koji je dostavila Njemačka kako bi dobila odobrenje za zadržavanje svojih nacionalnih odredbi o emisijama lebdećih čestica dopušten u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a.

               1.2.   DRUGA ODREDBA: ISKORISTIVA GORIVA

                     (31)

                     U odjeljku 3. prvog BImSchV-a utvrđen je ograničen popis goriva koja se mogu upotrebljavati u uređajima za izgaranje.

                     (32)

                     Budući da se ta odredba odnosi na potrošnju energije i drugih resursa tijekom faze uporabe kotlova na kruta goriva i na predviđene emisije u zrak, vodu ili tlo, njemačke odredbe povezane s iskoristivim gorivima čine zahtjeve za ekološki dizajn u smislu Direktive 2009/125/EZ.

                     (33)

                     Na temelju članka 6. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ „[d]ržave članice na temelju zahtjeva za ekološki dizajn, koji se odnose na one parametre ekološkog dizajna iz Priloga I., dijela 1., na svojem državnom području ne zabranjuju, ne ograničavaju i ne sprečavaju stavljanje na tržište ni stavljanje u uporabu proizvoda koji nosi oznaku CE u skladu s člankom 5. za koje primjenljiva provedbena mjera navodi da zahtjev za ekološki dizajn nije potreban”.

                     (34)

                     U Uredbi (EU) 2015/1189 nisu utvrđeni zahtjevi za ekološki dizajn koji se odnose na iskoristiva goriva za kotlove na kruta goriva. Iako je u pripremnoj studiji provedenoj za potrebe donošenja provedbene mjere zaključeno da „u slučaju kotlova na kruta goriva nisu potrebni dodatni zahtjevi u pogledu parametara ekološkog dizajna za proizvode iz dijela 1. Priloga I. Direktivi 2009/125/EZ” (5), u Uredbi (EU) 2015/1189 ne predviđa se da nije potreban zahtjev za ekološki dizajn koji se odnosi na iskoristiva goriva (6).

                     (35)

                     Stoga u odnosu na iskoristiva goriva nema usklađenih zahtjeva za ekološki dizajn na temelju Uredbe (EU) 2015/1189.

                     (36)

                     Slijedom toga Komisija smatra da je zahtjev koji je dostavila Njemačka kako bi dobila odobrenje za zadržavanje svojih nacionalnih odredbi o iskoristivim gorivima nedopušten u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a.

               1.3.   TREĆA ODREDBA: SPREMNICI TOPLE VODE

                     (37)

                     Obveze koje se odnose na opremanje kotlova na kruta goriva spremnicima tople vode navedene u odjeljku 5. točki 4. prvog BImSchV-a ne odnose se na dizajn proizvoda, zahtjev za dostavu informacija ili zahtjev za proizvođača. Stoga ne predstavljaju zahtjeve za ekološki dizajn u smislu Direktive 2009/125/EZ.

                     (38)

                     Slijedom toga Komisija smatra da je zahtjev koji je dostavila Njemačka kako bi dobila odobrenje za zadržavanje svojih nacionalnih odredbi o spremnicima tople vode nedopušten u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a s upućivanjem na Direktivu 2009/125/EZ.

               1.4.   ČETVRTA ODREDBA: PRAĆENJE

                     (39)

                     Dimnjačarska provjera pravilnog rada uređaja za izgaranje iz odjeljaka 14. i 15. prvog BImSchV-a nije parametar ekološkog dizajna, zahtjev za dostavu informacija ili zahtjev za proizvođača. Stoga ne predstavlja zahtjev za ekološki dizajn u smislu Direktive 2009/125/EZ.

                     (40)

                     Slijedom toga Komisija smatra da je zahtjev koji je dostavila Njemačka kako bi dobila odobrenje za zadržavanje svojih nacionalnih odredbi o dimnjačarskoj provjeri pravilnog rada uređaja za izgaranje nedopušten u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a s upućivanjem na Direktivu 2009/125/EZ.

               2.   PROCJENA KORISTI

                     (41)

                     Člankom 114. stavkom 4. UFEU-a predviđa se da, ako nakon usvajanja određene mjere za usklađivanje, država članica smatra da treba zadržati nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ona o tim odredbama i o razlozima njihova zadržavanja obavješćuje Komisiju.

                     (42)

                     U tom pogledu Sud Europske unije presudio je da „država članica može temeljiti zahtjev da zadrži svoje postojeće nacionalne odredbe na procjeni opasnosti za javno zdravlje koja se razlikuje od one koju je prihvatio zakonodavac Zajednice kad je donio mjeru usklađivanja od koje odstupaju nacionalne odredbe. U tu svrhu, država članica koja podnosi zahtjev mora dokazati da te nacionalne odredbe osiguravaju razinu zaštite zdravlja koja je viša u odnosu na mjeru usklađivanja Zajednice i da ne prelaze ono što je nužno za postizanje tog cilja” (7).

                     (43)

                     Uz to, na temelju članka 114. stavka 6. prvog podstavka UFEU-a „Komisija u roku od šest mjeseci od obavijesti iz stavaka 4. i 5. odobrava ili odbija nacionalne odredbe nakon što je provjerila jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta”.

                     (44)

                     Stoga Komisija mora procijeniti jesu li nacionalne odredbe opravdane važnim potrebama iz članka 36. UFEU-a ili povezane sa zaštitom okoliša ili radne okoline te premašuju li one ono što je potrebno kako bi se postigao legitimni cilj.

                     (45)

                     Potrebno je napomenuti da, s obzirom na vremenski okvir utvrđen u članku 114. stavku 6. UFEU-a, Komisija pri ispitivanju opravdanosti nacionalnih mjera o kojima je obaviještena u skladu s člankom 114. stavkom 4. temeljnim smatra opravdanje koje je pružila država članica koja podnosi zahtjev. Teret dokaza snosi država članica koja podnosi zahtjev i koja želi zadržati svoje nacionalne mjere.

               2.1.   STAJALIŠTE NJEMAČKE

                     (46)

                     Njemačka smatra da su postojeće nacionalne odredbe strože od onih iz Uredbe (EU) 2015/1189 i da je zadržavanje tih odredbi opravdano i važnim potrebama u smislu članka 36. UFEU-a, osobito zaštitom ljudskog zdravlja, i zaštitom okoliša.

                     (47)

                     Ističe da bi se smanjenjem razine ambicije utvrđene u prvom BImSchV-u ugrozila kvaliteta zraka u Njemačkoj, što bi bilo u suprotnosti s ciljem poboljšanja ekološke učinkovitosti kotlova na kruta goriva iz Uredbe (EU) 2015/1189.

                     (48)

                     Njemačka navodi da bi pogoršanje kvalitete zraka bilo u suprotnosti s obvezom koja proizlazi iz članka 12. Direktive 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) da se razine lebdećih čestica zadrže ispod graničnih vrijednosti te da se nastoji očuvati najbolja kvaliteta zraka koja je spojiva s održivim razvojem. Navodi i da bi pogoršanje kvalitete zraka bilo u suprotnosti s obvezom koja proizlazi iz članka 13. te direktive da se ne prelaze granične vrijednosti za zaštitu zdravlja ljudi.

                     (49)

                     Njemačka naglašava i da bi primjena ograničenja utvrđenih u Uredbi (EU) 2015/1189 u odnosu na emisije lebdećih čestica ugrozila njezinu sposobnost ispunjavanja obveza na temelju Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

                     (50)

                     Smatra da se postojeća razina zaštite zdravlja i života ljudi u smislu članka 36. UFEU-a i okoliša (članak 114. stavak 4. UFEU-a) ne bi mogla održati u Njemačkoj pri primjeni zahtjeva iz Uredbe (EU) 2015/1189.

               2.2.   Evaluacija njemačkog stajališta
         2.2.1.
               Opravdanost na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili zaštite okoliša

                     (51)

                     Procjena rizika za zdravlje i okoliš povezanih s emisijama lebdećih čestica ne razlikuje se između Njemačke i Komisije.

                     (52)

                     Radna skupina Međunarodne agencije za istraživanje raka (IARC) Svjetske zdravstvene organizacije jednoglasno je razvrstala onečišćenje zraka na otvorenom i lebdeće čestice iz onečišćenja vanjskog zraka kao karcinogene za ljude, na temelju dostatnih dokaza o karcinogenosti kod ljudi i pokusnih životinja te snažnih mehanističkih dokaza (10).

                     (53)

                     U Izvješću o kvaliteti zraka u Europi za 2019. (11) Europska agencija za okoliš (EEA) napominje da bi se 2016. lebdećim česticama (PM2,5) moglo pripisati 374 000 slučajeva prerane smrti u EU-28. EEA procjenjuje da se samo u Njemačkoj 59 600 slučajeva prerane smrti te godine može pripisati česticama PM2,5.

                     (54)

                     Nadalje, europski zakonodavac priznaje da „još nije utvrđen prag ispod kojeg PM2,5 ne bi predstavljale rizik. Za takvu onečišćujuću tvar ne bi trebala važiti ista pravila kao za druge onečišćujuće tvari u zraku. Cilj takvog pristupa trebao bi težiti ka općem smanjenju koncentracija u gradskim pozadinskim područjima, kako bi veliki dio stanovništva imao koristi od poboljšane kvalitete zraka” (12).

                     (55)

                     Stoga su rizici od emisija lebdećih čestica za zdravlje i život ljudi znatni.

                     (56)

                     Njemačka mjera izravno je povezana s ciljem smanjenja emisija lebdećih čestica jer se njome utvrđuju granične vrijednosti emisija za lebdeće čestice koje se primjenjuju na kotlove na kruta goriva.

                     (57)

                     U skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a Komisija odobrava ili odbija nacionalne odredbe nakon što je provjerila jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

               2.2.2.
               Odsutnost proizvoljne diskriminacije, prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama ili bilo kakve prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta

         2.2.2.1.   Odsutnost proizvoljne diskriminacije

                     (58)

                     Komisija je prema članku 114. stavku 6. UFEU-a obvezna provjeriti da predviđene mjere nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije. Prema sudskoj praksi Suda (13), kako ne bi bilo diskriminacije, u usporedivim situacijama ne postupa se na različit način i u različitim situacijama ne postupa se na jednak način.

                     (59)

                     Njemački nacionalni propisi primjenjuju se i na domaće proizvode i na proizvode proizvedene u drugim državama članicama. U odsutnosti suprotnih dokaza Komisija zaključuje da nacionalne odredbe nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije.

               2.2.2.2.   Odsutnost prikrivenog ograničenja trgovine

                     (60)

                     Nacionalne mjere koje ograničavaju uporabu proizvoda koji su u skladu s Unijinom mjerom za usklađivanje prepreka su trgovini utoliko što se proizvodi koji su zakonski stavljeni na tržište i upotrebljavaju se u ostatku Unije zbog nacionalnih zahtjeva u praksi ne mogu staviti na tržište u predmetnoj državi članici. Predviđeno je da se preduvjetima propisanima u članku 114. stavku 6. UFEU-a spriječi primjena ograničenja na temelju kriterija iz stavaka 4. i 5. tog članka iz neprimjerenih razloga, zbog čega bi oni bili ekonomska mjera koja ometa uvoz proizvoda iz drugih država članica, tj. sredstvo neizravne zaštite nacionalne proizvodnje.

                     (61)

                     S obzirom na to da njemački propisi nameću strože zahtjeve za granične vrijednosti emisija lebdećih čestica od onih u Uredbi (EU) 2015/1189 i u odnosu na subjekte s poslovnim nastanom u drugim državama članicama inače usklađenog područja, ti propisi nužno čine prikriveno ograničenje trgovine ili prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Komisija smatra (14) da se članak 114. stavak 6. UFEU-a mora tumačiti tako da samo nacionalne mjere koje su neproporcionalna prepreka unutarnjem tržištu ne smiju biti odobrene.

                     (62)

                     Njemačka je u vezi s tim dostavila podatke koji upućuju na to da se uvoz kotlova na kruta goriva iz drugih država članica odvijao unatoč postojećem zakonodavstvu. Dostavljeni podaci temelje se na ugradnji kotlova na kruta goriva koji se subvencioniraju iz programa poticaja njemačke vlade za energiju iz obnovljivih izvora. Između 2014. i 2018. podaci pokazuju da su kotlovi na kruta goriva biomase njemačkih proizvođača dosljedno činili između 26 % i 28 % subvencioniranih kotlova, a 70 % do 72 % činili su takvi kotlovi drugih proizvođača iz Unije.

                     (63)

                     S obzirom na nedostatak dokaza o tome da su nacionalne odredbe po svojem učinku mjera namijenjena zaštiti nacionalne proizvodnje, Komisija može zaključiti da one nisu prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama.

               2.2.2.3.   Odsutnost prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta

                     (64)

                     Taj uvjet ne može se tumačiti tako da sprječava odobrenje svake nacionalne mjere koja bi mogla utjecati na uspostavljanje unutarnjeg tržišta. Doista, svaka nacionalna mjera kojom se odstupa od mjere za usklađivanje usmjerene na uspostavljanje i djelovanje unutarnjeg tržišta u biti je mjera koja će vjerojatno utjecati na unutarnje tržište. Stoga, kako bi se očuvali predmet i svrha postupka propisanog u članku 114. UFEU-a, Komisija smatra da se pojam prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta u kontekstu članka 114. stavka 6. UFEU-a mora shvatiti kao neproporcionalni učinak u odnosu na željeni cilj. To znači da ne bi trebao prelaziti ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

                     (65)

                     Budući da nacionalna mjera odstupa od mjere za usklađivanje, zadržavanje prve odredbe o kojoj je obaviješteno vjerojatno će utjecati na unutarnje tržište.

                     (66)

                     Primjenom Uredbe (EU) 2015/1189 njemačko bi se tržište otvorilo za nove modele kotlova na kruta goriva, s većim emisijama lebdećih čestica, povećalo bi se tržišno natjecanje na tom tržištu i stoga potencijalno smanjio prosječni trošak uređaja. Međutim, prema podacima koje je dostavila Njemačka, taj prosječni trošak nije se znatno povećao na njemačkom tržištu nakon što je nacionalna mjera stupila na snagu 2015.

                     (67)

                     Prema analizi koju je provela Njemačka primjenom pragova za emisije lebdećih čestica iz Uredbe (EU) 2015/1189 umjesto zadržavanja pragova iz postojećeg zakonodavstva u Njemačkoj bi se ukupne godišnje emisije lebdećih čestica povećale za 1,3 kilotona. Iako je razina sigurnosti koja se može dobiti iz projekcija ograničena, bilo kojim povećanjem udjela lebdećih čestica u emisijama kotlova na kruta goriva povećale bi se ukupne emisije lebdećih čestica i onečišćenje zraka.

                     (68)

                     Trenutačno njemačko zakonodavstvo posljednjih je godina poticaj za proizvođače kotlova na kruta goriva da ulažu u smanjenje emisija tih kotlova, čime se osigurava tržište za njihove proizvode s najboljim performansama. U tom bi pogledu smanjenje zahtjeva u pogledu emisija stupanjem na snagu Uredbe (EU) 2015/1189 moglo destimulirati proizvođače za ulaganja u proizvode s boljim performansama.

                     (69)

                     S obzirom na zdravstvene prednosti povezane sa smanjenjem emisija lebdećih čestica, ograničen učinak na trgovinu koji se može utvrditi na temelju podataka koje je dostavila Njemačka, činjenicu da ne postoji određeni prag ispod kojeg čestice PM2,5 ne bi predstavljale rizik i izravnu vezu između mjere i cilja, zadržavanje nacionalnih odredbi ne bi se trebalo smatrati neproporcionalnim u odnosu na cilj koji se želi postići. Stoga one ne predstavljaju prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta u smislu članka 114. stavka 6. UFEU-a.

                     (70)

                     S obzirom na analizu koja će se provesti Komisija smatra da je uvjet o odsutnosti prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta ispunjen u pogledu obavijesti Njemačke.

               III.   Zaključak

                     (71)

                     S obzirom na prethodna razmatranja i uzimajući u obzir komentare Njemačke i drugih relevantnih dionika, mišljenje je Komisije:

                                 —

                                 da obavijesti koje se odnose na odredbe o iskoristivim gorivima, spremnicima tople vode i praćenju uređaja za izgaranje nisu dopuštene u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a,

                                 —

                                 da se odobrava obavijest koja se odnosi na pragove emisija lebdećih čestica,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobravaju se nacionalne odredbe koje se odnose na pragove emisija lebdećih čestica koji se primjenjuju na kotlove na kruta goriva obuhvaćene Uredbom (EU) 2015/1189 i sadržane u odjeljku 5. točki 1. prvog BImSchV-a.

            Članak 2.
            Obavijesti koje se odnose na iskoristiva goriva, spremnike tople vode i dimnjačarsku provjeru pravilnog rada uređaja za izgaranje odbacuju se kao nedopuštene.

            Članak 3.
            Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2020.

                  Za Komisiju

               Kadri SIMSON

                  Članica Komisije

            (1)  https://www.gesetze-im-internet.de/bimschv_1_2010/BJNR003800010.html.

            (2)  Uredba Komisije (EU) 2015/1189 оd 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva (SL L 193, 21.7.2015., str. 100.).

            (3)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.).

            (4)  SL C 42, 7.2.2020., str. 2.

            (5)  Uvodna izjava 5. Uredbe (EU) 2015/1189.

            (6)  Za razliku od, primjerice, Uredbe Komisije (EU) br. 547/2012 od 25. lipnja 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn pumpi za vodu (SL L 165, 26.6.2012., str. 28.), u čijem se članku 3. navodi da „[n]ije potreban nikakav zahtjev za ekološki dizajn u vezi s bilo kojim drugim parametrom ekološkog dizajna iz Priloga I. dijela 1. Direktive 2009/125/EZ”.

            (7)  Predmet C-3/00, Kraljevina Danska protiv Komisije Europskih zajednica, EU:C:2003:167, točka 64.

            (8)  Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.).

            (9)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

            (10)  Monografije IARC-a o evaluaciji karcinogenih rizika za ljude, svezak 109. Onečišćenje zraka na otvorenom. Lyon: Međunarodna agencija za istraživanje raka.

            (11)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2019

            (12)  Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.), uvodna izjava 11.

            (13)  Predmet C-477/14, Pillbox 38 (UK) Ltd protiv Secretary of State for Health, EU:C:2016:324, točka 35.

            (14)  Vidjeti, primjerice, Odluku Komisije (EU) 2018/702 оd 8. svibnja 2018. o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima (SL L 118, 14.5.2018., str. 7.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/649 od 7. svibnja 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 56. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz u pogledu određenih izmjena Dodatka C Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu

text:
                  15.5.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 153/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/649
         od 7. svibnja 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 56. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz u pogledu određenih izmjena Dodatka C Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Unija je pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. („COTIF”), Odlukom Vijeća 2013/103/EU (1).

                     (2)

                     Sve države članice osim Cipra i Malte stranke su COTIF-a.

                     (3)

                     Člankom 6. COTIF-a propisuje se da se međunarodni željeznički promet i odobrenje za korištenje željezničkih sredstava u međunarodnom prometu trebaju ravnati prema pravilima navedenima u tom članku, posebno prema Propisima o međunarodnom prijevozu opasnih tvari željeznicom (RID) koji čine Dodatak C COTIF-u.

                     (4)

                     Direktivom 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se zahtjevi za prijevoz opasnih tvari cestom, željeznicom ili unutarnjim plovnim putovima unutar država članica ili među njima koji se temelje na RID-u.

                     (5)

                     Na temelju članka 13. stavka 1. točke (d) i članka 33. stavka 5. COTIF-a Odbor stručnjaka za prijevoz opasnih tvari („Odbor stručnjaka RID-a”) Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz („OTIF”) može izmjeniti Prilog RID-u.

                     (6)

                     Odbor stručnjaka RID-a na svojoj 56. sjednici 27. svibnja 2020. treba donijeti izmjene radi prilagodbe Priloga RID-u znanstvenom i tehničkom napretku.

                     (7)

                     Predviđene izmjene odnose se na tehničke standarde i imaju za cilj osiguravanje sigurnog i učinkovitog prijevoz opasnih tvari uzimajući u obzir znanstveni i tehnički napredak u sektoru te razvoj novih tvari i novih predmeta koji bi mogli predstavljati opasnost tijekom njihova prijevoza.

                     (8)

                     Predviđene izmjene smatraju se primjerenima za siguran prijevoz opasnih tvari na troškovno učinkovit način te ih se stoga može podržati.

                     (9)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora stručnjaka RID-a jer će izmjene RID-a biti obvezujuće za Uniju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 56. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz u okviru Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999., utvrđeno je u tablici s izmjenama u dokumentu ST 7049/20 (3).
            Predstavnici Unije u Odboru stručnjaka RID-a mogu dogovoriti manje izmjene dokumenata iz te tablice s izmjenama bez daljnje odluke Vijeća.

            Članak 2.
            Odluke Odbora stručnjaka RID-a nakon donošenja objavljuju se u Službenom listu Europske unije, uz navođenje datuma njihova stupanja na snagu.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 7. svibnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

            (2)  Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.).

            (3)  Dokument ST 7049/20 nalazi se na http://register.consilium.europa.eu.


title: Nõukogu otsus (EU) 2020/650 od 8. svibnja 2020. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Estonija

text:
                  15.5.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 153/3

         NÕUKOGU OTSUS (EU) 2020/650
         od 8. svibnja 2020.
         o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Estonija
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
         uzimajući u obzir prijedlog estonske vlade,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 10. prosinca 2019., 20. siječnja 2020., 3. veljače 2020. i 26. ožujka 2020. donijelo odluke (EU) 2019/2157 (1), (EU) 2020/102 (2), (EU) 2020/144 (3) i (EU) 2020/511 (4) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025.

                     (2)

                     Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je predložen g. Siim SUURSILD (predstavnik lokalnog tijela, politički odgovoran izabranom predstavničkom tijelu: Pärnu City Council),

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U Odbor regija kao član imenuje se sljedeća osoba do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2025.:

                        —

                        g .Siim SUURSILD, član lokalnog predstavničkog tijela: Pärnu City Council (promjena mandata).

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 8. svibnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2019/2157 od 10. prosinca 2019. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025. (SL L 327, 17.12.2019., str. 78.).

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2020/102 od 20. siječnja 2020. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025. (SL L 20, 24.1.2020., str. 2.).

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2020/144 od 3. veljače 2020. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025. (SL L 32, 4.2.2020., str. 16.).

            (4)  Odluka Vijeća (EU) 2020/511 od 26. ožujka 2020. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025. (SL L 113, 8.4.2020., str. 18.).


title: Odluka (EU) 2020/655 Europske središnje banke od 5. svibnja 2020. o donošenju provedbenih pravila o zaštiti podataka u Europskoj središnjoj banci i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2007/1 (ESB/2020/28)

text:
                  15.5.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 152/13

         ODLUKA (EU) 2020/655 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 5. svibnja 2020.
         o donošenju provedbenih pravila o zaštiti podataka u Europskoj središnjoj banci i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2007/1 (ESB/2020/28)
         IZVRŠNI ODBOR EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11.6.,
         Uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (1), a posebno njezin članak 45. stavak 3.,
         budući da:

                     (1)

                     Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se opća pravila za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i osiguravanje slobodnog kretanja osobnih podataka unutar Unije.

                     (2)

                     Uredbom (EU) 2018/1725 stavlja se izvan snage Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te se utvrđuju načela i pravila zaštite podataka koja se primjenjuju na sve institucije, tijela, urede i agencije Unije.

                     (3)

                     Kako bi se osigurao dosljedan pristup zaštiti osobnih podataka u cijeloj Uniji i slobodno kretanje osobnih podataka unutar Unije, potrebno je što je više moguće uskladiti pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na institucije i tijela Unije s pravilima o zaštiti podataka donesenima za javni sektor u državama članicama. Kad god odredbe Uredbe (EU) 2018/1725 slijede ista načela kao i odredbe Uredbe (EU) 2016/679, ta dva skupa odredaba trebalo bi tumačiti ujednačeno, posebno zato što bi se sustav Uredbe (EU) 2018/1725 trebao smatrati istovjetnim Uredbi (EU) 2016/679.

                     (4)

                     Članak 43. Uredbe (EU) 2018/1725 zahtijeva da svaka institucija ili tijelo Unije imenuje službenika za zaštitu podataka. U skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1725 svaka institucija ili tijelo Unije mora donijeti daljnja provedbena pravila u vezi sa službenikom za zaštitu podataka. Provedbena pravila posebno se odnose na zadatke, dužnosti i ovlasti službenika za zaštitu podataka.

                     (5)

                     Zbog učinkovitosti i u skladu s prethodnom praksom, službenik za zaštitu podataka Europske središnje banke (ESB) može također biti ovlašten također za rješavanje pitanja zaštite podataka u vezi s Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) ako Opći odbor ESRB-a odluči imenovati službenika za zaštitu podataka ESB-a službenikom za zaštitu podataka ESRB-a.

                     (6)

                     Provedbena pravila trebala bi također utvrditi kako ispitanici mogu ostvarivati svoja prava i kako osobe odgovorne za obradu osobnih podataka trebaju ispunjavati svoje dužnosti u institucijama i tijelima Unije.

                     (7)

                     Iako je ESB pravna osoba odgovorna za zaštitu pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 i ovom Odlukom, postupke obrade mogu u praksi provoditi različite organizacijske jedinice ESB-a.

                     (8)

                     Uredba (EU) 2018/1725 propisuje koji su pravni lijekovi dostupni ispitaniku za pritužbe u vezi zaštite podataka protiv institucije Unije, uključujući pravo podnošenja pritužbe Europskom nadzorniku zaštite podataka kako je navedeno u člancima 63. i 68. te Uredbe. Shodno tome, članovi osoblja ESB-a trebali bi se oslanjati na ove pravne lijekove za pritužbe koje podnose kao ispitanici u vezi zaštite podataka nakon stupanja na snagu ove Odluke, a ne na pravne lijekove predviđene u Uvjetima za zaposlenje za osoblje Europske središnje banke.

                     (9)

                     ESB namjerava u zasebnom pravnom aktu predvidjeti ograničenja koja se tiču posebnih načela, prava i obveza u vezi sa zaštitom podataka u određenim dobro utvrđenim okolnostima kako je predviđeno člankom 25. Uredbe (EU) 2018/1725, te stoga datum primjene ove Odluke treba biti 1. studeni 2020., kako bi se omogućilo da se ta ograničenja posebno odrede. Datumi primjene ove Odluke i tog pravnog akta trebali bi se uskladiti.

                     (10)

                     Budući da je Uredba (EZ) br. 45/2001 stavljena izvan snage Uredbom (EU) 2018/1725, Odluku ESB/2007/1 (4) potrebno je staviti izvan snage i zamijeniti ovom Odlukom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU
         ODJELJAK 1.

            OPĆE ODREDBE

            Članak 1.
            Predmet i područje primjene

               1.   Ovom se Odlukom utvrđuju opća pravila za primjenu Uredbe (EU) 2018/1725 u vezi s ESB-om. Posebno, ona određuje pravila koja se odnose na imenovanje i ulogu službenika za zaštitu podataka ESB-a uključujući zadatke, dužnosti i ovlaštenja službenika za zaštitu podataka.

               2.   Ovom se Odlukom također utvrđuju uloge, zadaće i dužnosti voditelja obrade i koordinatora zaštite podataka te se određuju pravila u skladu s kojima ispitanici mogu ostvariti svoja prava.

            Članak 2.
            Definicije
            Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

                        (1)

                        „voditelj obrade” znači ESB, a posebno određena organizacijska jedinica ESB-a koja, samostalno ili zajedno s ostalima, određuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka;

                        (2)

                        „koordinator zaštite podataka” znači član osoblja ESB-a koji pomaže voditelju obrade i službeniku za zaštitu podataka u ispunjavanju njihovih zadataka i odgovornosti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 i ovom Odlukom;

                        (3)

                        „ispitanik” znači pojedinac čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi; pojedinac čiji se identitet može utvrditi jest osoba čiji se identitet može utvrditi izravno ili neizravno, osobito uz pomoć identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji, mrežni identifikator ili uz pomoć jednog ili više čimbenika svojstvenih za fizički, fiziološki, genetski, mentalni, ekonomski, kulturni ili socijalni identitet tog pojedinca;

                        (4)

                        „obrada” znači obrada kako je utvrđena u člankom 3. točkom 3. Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (5)

                        „institucije i tijela Unije” znači institucije i tijela Unije kako su utvrđena člankom 3. točkom 10. Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (6)

                        „izvršitelj obrade” znači izvršitelj obrade kako je utvrđen člankom 3. točkom 12. Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (7)

                        „osobni podaci” znači osobni podaci kako su utvrđeni člankom 3. točkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (8)

                        „pristanak” znači pristanak kako je utvrđen člankom 3. točkom 15. Uredbe (EU) 2018/1725;

         ODJELJAK 2.

            SLUŽBENIK ZA ZAŠTITU PODATAKA

            Članak 3.
            Imenovanje, status i organizacijska pitanja

               1.   Izvršni odbor:

                           (a)

                           imenuje službenika za zaštitu podataka na temelju osobnih i stručnih kvaliteta, a posebno stručnog znanja o pravu i praksi o zaštiti podataka i sposobnosti za ispunjavanje zadataka iz članka 45. Uredbe (EU) 2018/1725 i ove Odluke;

                           (b)

                           izdaje nepromjenjivi ugovor na određeno vrijeme za položaj službenika za zaštitu podataka za razdoblje između tri do pet godina, koji se može produljiti do ukupnog ograničenja od deset godina, kako je utvrđeno u Uvjetima zaposlenja za osoblje Europske središnje banke; i

                           (c)

                           registrira službenika za zaštitu podataka kod Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s člankom 44. stavkom 9. Uredbe (EU) 2018/1725.

               2.   Izvršni odbor osigurava da je službenik za zaštitu podataka sposoban izvršavati zadatke i dužnosti iz članka 45. Uredbe (EU) 2018/1725 na neovisan način bez primanja uputa o izvršavanju njegovih ili njezinih zadataka. Ne dovodeći u pitanje navedenu neovisnost:

                           (a)

                           na službenika za zaštitu podataka -a primjenjuju se Uvjeti zaposlenja za osoblje Europske središnje banke;

                           (b)

                           u administrativne svrhe i u svrhu primjene okvira zapošljavanja ESB-a, službenik za zaštitu podataka dodjeljuje se glavnoj upravi ESB-a Pravni poslovi;

                           (c)

                           procjenitelj službenika za zaštitu podataka provodi konzultacije s Europskog nadzornika za zaštitu podataka i može također zatražiti doprinos od drugih dionika ESB-a prije nego što ocijeni obavljanje njegovih zadataka i dužnosti. Službenik za zaštitu podataka neće snositi nikakve posljedice zbog propisnog izvršavanja svojih zadataka i dužnosti.

                           (d)

                           Izvršni odbor može razriješiti službenika za zaštitu podataka ako on ili ona više ne ispunjava uvjete potrebne za obavljanje njegove ili njezine dužnosti i ako je takvo razrješenje dobilo prethodnu suglasnost EDPS-a u skladu s člankom 44. stavkom 8. Uredbe (EU) 2018/1725.

               3.   Izvršni odbor može imenovati zamjenika službenika za zaštitu osobnih podataka na kojeg se primjenjuju stavci 1. i 2. Zamjenik službenika za zaštitu osobnih podataka pruža podršku u službeniku za zaštitu osobnih podataka obavljanju zadaća i dužnosti i zamjenjuje ga u slučaju njegove odsutnosti.

               4.   Svaki član osoblja ESB-a koji pruža podršku službeniku za zaštitu osobnih podataka u vezi s pitanjima zaštite podataka djeluje isključivo prema uputama službenika za zaštitu osobnih podataka i vezan je profesionalnom tajnom i povjerljivošću u skladu s člankom 44. stavkom 5. Uredbe (EU) 2018/1725 u vezi s člankom 37. Statuta ESSB-a.

               5.   U skladu s člankom 43. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725, na zahtjev ESRB-a SZP-u se može odobriti da u odnosu na ESRB izvršava i zadatke navedene u članku 45. Uredbe (EU) 2018/1725.

            Članak 4.
            Zadaće službenika za zaštitu podataka
            Službenik za zaštitu osobnih podataka izvršava zadaće navedene u članku 45. Uredbe (EU) 2018/1725, a posebno:

                        (a)

                        obavještava i savjetuje Izvršni odbor, voditelje obrade, Odbor za osoblje i koordinatore zaštite podataka, i odgovara na zahtjeve za savjetovanjem bilo kojeg od njih ili ispitanika o pitanjima koja se odnose na tumačenje i primjenu odredbi o zaštiti podataka u ESB-u;

                        (b)

                        istražuje pitanja i incidente koji se odnose na zaštitu podataka ili na samostalnu inicijativu službenika za zaštitu osobnih podataka ili na zahtjev Izvršnog odbora, voditelja obrade, Odbora za osoblje ili bilo kojeg ispitanika, te izvještava podnositelja zahtjeva o istrazi;

                        (c)

                        održava središnji registar s evidencijama o aktivnostima obrade u ESB-u u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) 2018/1725 i člankom 9. ove Odluke;

                        (d)

                        pomaže voditelju obrade, na njegov zahtjev, s izradom procjena učinka zaštite podataka i podnesaka za prethodno savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člancima 39. i 40. Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (e)

                        odgovara na zahtjeve Europskog nadzornika za zaštitu podataka i, u okviru svoje nadležnosti, surađuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka;

                        (f)

                        surađuje sa službenicima za zaštitu podataka drugih institucija i tijela Unije, nacionalnih središnjih banaka i nacionalnih nadležnih tijela, a posebno: i. dijeljenjem znanja utemeljenog na iskustvu; ii. predstavljanjem ESB-a u relevantnim raspravama koje se odnose na pitanja zaštite podataka, isključujući sudske predmete; i iii. sudjelovanjem u odborima i tijelima institucija;

                        (g)

                        osigurava na neovisan način primjenu Uredbe (EU) 2018/1725 u ESB-u nadziranjem usklađenosti s Uredbom (EU) 2018/1725, s drugim primjenjivim pravom Unije koje sadrži odredbe o zaštiti podataka i s politikama ESB-a i njegovih izvršitelja obrade u odnosu na zaštitu osobnih podataka, uključujući raspodjelu odgovornosti, podizanje svijesti i obuku osoblja ESB-a koje je uključeno u postupke obrade i sve povezane revizije.

            Članak 5.
            Ovlasti službenika za zaštitu podataka
            U izvršavanju svojih zadaća u skladu s člankom 4., Službenik za zaštitu osobnih podataka:

                        (a)

                        može zatražiti informacije od bilo koje glavne uprave i uprave ESB-a o bilo kojem pitanju u vezi s njegovim zadaćama i dužnostima;

                        (b)

                        ima pristup osobnim podacima koji se obrađuju, svim zgradama ESB-a i svim informacijama, postupcima obrade podataka i bazama podataka u svako doba;

                        (c)

                        može izdati mišljenje o zakonitosti stvarnih ili predloženih postupaka obrade, o mjerama koje su potrebne da se osigura da su takvi postupci zakoniti, te o prikladnosti ili primjerenosti mjera zaštite podataka ili o bilo kojem pitanju koje se odnosi na postupke obrade;

                        (d)

                        može upozoriti Izvršni odbor na pitanja vezana uz zaštitu podataka, uključujući propust člana osoblja ESB-a da se pridržava odredaba Uredbe (EU) 2018/1725 ili bilo koje druge odredbe Unije o zaštiti podataka koje vrijede za ESB;

                        (e)

                        može zatražiti da se točke povezane sa zaštitom podataka nadodaju na dnevni red Izvršnog odbora te u tu svrhu podnijeti Izvršnom odboru odgovarajuću dokumentaciju;

                        (f)

                        može provesti provjere usklađenosti postupaka obrade podataka koje provodi voditelj obrade ili koje se provode u ime voditelja obrade;

                        (g)

                        može ograničiti svaku obradu podataka koja nije u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2018/1725 ili ove Odluke ili bilo kojom drugom odredbom Unije o zaštiti podataka;

                        (h)

                        može obavijestiti Europskog nadzornika za zaštitu podataka o svakom pitanju u vezi zaštite podataka koje zahtijeva doprinos ili upute Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

            Članak 6.
            Službenik za zaštitu podataka i istražni postupak

               1.   Svaki zahtjev za istragu u skladu s člankom 4. točkom (b) upućuje se pisanom obliku.

               2.   U roku od sedam radnih dana od primitka zahtjeva iz stavka 1., službenik za zaštitu podataka će podnositelju zahtjeva poslati potvrdu o primitku.

               3.   Službenik za zaštitu podataka može istražiti pitanje koje je predmetom zahtjeva na licu mjesta i zatražiti pisanu izjavu od voditelja obrade. Nadležni voditelj obrade dostavlja svoj odgovor službeniku za zaštitu podataka roku od 20 radnih dana od primitka zahtjeva službenika za zaštitu podataka. Službenik za zaštitu podataka može u svako doba zatražiti dodatne informacije ili pomoć od bilo koje glavne uprave i uprave ESB-a. Te glavne uprave i uprave ESB-a pružaju te dodatne informacije ili pomoć u roku od 20 radnih dana od zahtjeva službenika za zaštitu podataka.

               4.   Službenik za zaštitu podataka nepristrano razmatra pitanja i činjenice koja se odnose na istragu i poštujući prava ispitanika. Ako se to smatra prikladnim i u skladu sa stavkom 5., službenik za zaštutu podataka će obavijestiti sve zainteresirane strane o istrazi.

               5.   Službenik za zaštitu podataka osigurava da zahtjev ostane povjerljiv te se objavljuje samo u onoj mjeri u kojoj je to potrebno u svrhe istrage, osim ako odnosni ispitanik ne da svoj pristanak da zahtjev ne ostane povjerljiv.

               6.   Službenik za zaštitu podataka je dužan dostaviti povratni izvještaj podnositelju zahtjeva najkasnije u roku od tri kalendarska mjeseca od primitka zahtjeva.

         ODJELJAK 3.

            SLUŽBENIK ZA ZAŠTITU PODATAKA, VODITELJI OBRADE I KOORDINATORI ZAŠTITE PODATAKA

            Članak 7.
            Zadaci i dužnosti voditelja obrade

               1.   Voditelj obrade osigurava da su svi postupci obrade koji uključuju osobne podatke, koji se provode u području njegove odgovornosti, u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2018/1725 i svim drugim odredbama Unije o zaštiti podataka koje su primjenjive na ESB.

               2.   Voditelj obrade osigurava da službenik za zaštitu podataka bez odgode bude obaviješten o:

                           (a)

                           svakom pitanju koje je povezano ili bi moglo biti povezano sa zaštitom podataka; i

                           (b)

                           svakom mišljenju, dokumentu, internoj politici ili internoj odluci koja može imati utjecaj na usklađenost ESB-a sa zaštitom podataka, prije njihovog donošenja;

                           (c)

                           svakoj povredi osobnih podataka ili drugom incidentu koji se odnosi na zaštitu podataka;

                           (d)

                           svakoj izravnoj interakciji voditelja obrade s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka.

               3.   Voditelj obrade posebno provodi sljedeće:

                           (a)

                           pravodobno se savjetuje sa službenikom za zaštitu podataka o svim aktivnostima koje se odnose na obradu osobnih podataka ili bilo koje drugo pitanje zaštite podataka;

                           (b)

                           provodi i odobrava procjene učinka na zaštitu podataka u suradnji sa službenikom za zaštitu podataka i u skladu s člankom 39. Uredbe (EU) 2018/1725;

                           (c)

                           pridržava se svih relevantnih internih politika koje se odnose na obradu osobnih podataka ili sva druga pitanja zaštite podataka;

                           (d)

                           u suradnji s koordinatorima zaštite podataka održava redovito ažurirane evidencije o aktivnostima obrade u skladu s člankom 31. stavkom 5. Uredbe (EU) 2018/1725, koristeći predložak koji je odobrio službenik za zaštitu podataka.

               4.   Pri pružanju pomoći službeniku za zaštitu podataka i Europskom nadzornikom za zaštitu podataka u obavljanju njihovih dužnosti, voditelji obrade im pružaju sve informacije, omogućuju pristup osobnim podacima i odgovaraju na pitanja u roku od 20 radnih dana od primitka zahtjeva.

            Članak 8.
            Koordinatori zaštite podataka

               1.   Koordinatori zaštite podataka pomažu voditeljima obrade u ispunjavanju njihovih obveza ili na zahtjev voditelja obrade ili na svoju vlastitu inicijativu. Pritom se koordinatori zaštite podataka povezuju s voditeljima obrade, koji im pružaju sve potrebne informacije.

               2.   Koordinatori zaštite podataka pružaju pomoć službeniku za zaštitu podataka u:

                           (a)

                           utvrđivanju nadležnog voditelja obrade u postupcima obrade koji se odnose na osobne podatke;

                           (b)

                           promicanju i podizanju svijesti o savjetima službenika za zaštitu podataka i pružanju podrške voditelju obrade prema napucima službenika za zaštitu podataka;

                           (c)

                           pružanju pomoći nadležnom voditelju obrade u vođenju evidencije aktivnosti obrade u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) 2018/1725 i osiguravanju točnosti i ažurnosti evidencija;

                           (d)

                           rješavanju drugih pitanja koja se tiču zadataka službenika za zaštitu podataka kako je dogovoreno između službenika za zaštitu podataka a i uprave koordinatora za zaštitu podataka.

               3.   Koordinator zaštite podataka općenito je stručnjak za upravljanje informacijama ili ima odgovarajuću stručnost i/ili obuku.

            Članak 9.
            Središnji registar

               1.   Voditelji obrade predaju svoje evidencije o aktivnostima obrade službeniku za zaštitu podataka koji vodi evidencije u središnjem registru.

               2.   Središnji registar služi kao repozitorij svih aktivnosti obrade osobnih podataka koje se provode u ESB-u. Središnji registar predstavlja izvor informacija za ispitanike i olakšava ostvarivanje njihovih prava iz članaka 17. do 24. Uredbe (EU) 2018/1725. Središnji registar mora biti javno dostupan. Središnji registar sadrži najmanje informacije navedene u točkama (a) do (g) članka 31. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725.

            Članak 10.
            Zajednički voditelji obrade

               1.   Odgovarajuće obveze zaštite podataka bilo kojeg zajedničkog voditelja obrade utvrđuju se u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) 2018/1725.

               2.   U slučaju da ESB nastupa kao zajednički voditelj obrade zajedno s jednim ili više voditelja obrade, odgovornosti zajedničkih voditelja obrade za usklađenost s obvezama zaštite podataka utvrđuju se međusobnim dogovorom osim ako su te odgovornosti utvrđene pravom Unije ili države članice kojem zajednički voditelji obrade podliježu i u mjeri u kojoj su one utvrđene.

         ODJELJAK 4.

            PRAVA ISPITANIKA

            Članak 11.
            Ostvarivanje prava ispitanika

               1.   Ispitanici se mogu obratiti nadležnom voditelju obrade radi ostvarivanja svojih prava u skladu s člancima 17. do 24. Uredbe (EU) 2018/1725.

               2.   Prava ispitanika mogu ostvarivati samo ispitanici ili njihovi propisno ovlašteni zastupnici. Navedene osobe mogu ostvariti spomenuta prava bez naknade.

               3.   Zahtjevi za ostvarivanje prava ispitanika podnose se nadležnom voditelju obrade u pisanom obliku ili, kada je to prikladno, elektroničkim putem. Nakon zaprimanja zahtjeva od ispitanika, nadležni voditelj obrade šalje ispitaniku potvrdu o primitku u roku od pet radnih dana, dostavlja podatke zakontakt službenika za zaštitu podataka i obavještava ga o mogućnosti podnošenja pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i traženja sudske zaštite.

               4.   Ako nadležni voditelj obrade ima opravdane sumnje u pogledu identiteta ispitanika ili njegovog ovlaštenog zastupnika, nadležni voditelj obrade može tražiti dostavu dodatnih informacija neophodnih za utvrđivanje identiteta ispitanika ili njegovog ovlaštenog zastupnika. Ako ispitanika zastupa ovlašteni zastupnik, nadležni voditelj obrade također provjerava odgovarajuće ovlaštenje. Nadležni voditelj obrade može tražiti daljnje informacije od ispitanika u svrhu pojašnjenja zahtjeva ispitanika i učinkovitog rješavanja.

               5.   U skladu s člankom 14. stavcima 3. i 4. Uredbe (EU) 2018/1725, nadležni voditelj obrade dostavlja ispitaniku informacije o svim radnjama poduzetim u vezi sa zahtjevom bez nepotrebnog odgađanja a najkasnije u roku mjesec dana od primitka zahtjeva. Ako je potrebno, ovo razdoblje se može produžiti za dva daljnja mjeseca, uzimajući u obzir složenost i broj zahtjeva subjekata koje je zaprimio nadležni voditelj obrade. Nadležni voditelj obrade dužan je obavijestiti ispitanika o svakom produljenju u roku od mjesec dana od primitka zahtjeva i navesti razloge za zakašnjenje.

               6.   Nadležni voditelj obrade odgovorit će na zahtjev ispitanika u pisanom obliku, ako je prikladno, a ako je zahtjev ispitanika podnesen elektroničkim putem, nadležni voditelj obrade također će zatražene informacije dostaviti i elektroničkim putem.

               7.   Ispitanik može u svakom trenutku kontaktirati službenika za zaštitu podataka, posebno ako:

                           (a)

                           nadležni voditelj obrade ne poštuje rokove iz stavaka 3. i 5.;

                           (b)

                           ispitanik nije zadovoljan s radnjom koju je poduzeo nadležni voditelj obrade; ili

                           (c)

                           ispitanik želi podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

                     Službenik za zaštitu podataka savjetuje nadležnog voditelja obrade o odgovarajućem načinu postupanja.

               8.   Ako su zahtjevi ispitanika očito neutemeljeni ili prekomjerni, posebno zbog njihovog ponavljajućeg karaktera, nadležni voditelj obrade može, nakon savjetovanja sa službenikom za zaštitu podataka, odbiti postupati po zahtjevu u skladu s člankom 14. stavkom 5. Uredbe (EU) 2018/1725 te će o tome obavijestiti ispitanika.

            Članak 12.
            Pravni lijekovi
            Pravni lijekovi dostupni članovima osoblja ESB-a temeljem Uvjeta zaposlenja za osoblje Europske središnje banke ne primjenjuju se na pritužbe koje se odnose na zaštitu podataka.

         ODJELJAK 5.

            ZAVRŠNE ODREDBE

            Članak 13.
            Stavljanje izvan snage
            Odluka ESB/2007/1 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. studenoga 2020. Upućivanja na Odluku ESB/2007/1 smatraju se upućivanjima na ovu Odluku i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga.

            Članak 14.
            Stupanje na snagu
            Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova se Uredba primjenjuje od 1. studenoga 2020.
            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 5. svibnja 2020.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

            (2)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

            (3)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

            (4)  Odluka ESB/2007/1 od 17. travnja 2007. o donošenju provedbenih pravila o zaštiti podataka u Europskoj središnjoj banci (SL L 116, 4.5.2007., str. 64.).

            PRILOG
            KORELACIJSKA TABLICA

                        Odluka ESB/2007/1

                        Ova Odluka

                        Članci 1. do 5.

                        Članci 1. do 5.

                        Članak 6. stavak 1.

                        Članak 7. stavak 1.

                        —

                        Članak 7. stavak 2.

                        —

                        Članak 7. stavak 3.

                        Članak 6. stavak 2.

                        Članak 7. stavak 4.

                        Članak 6. stavak 3. točka (a)

                        Članak 8. stavak 1.

                        Članak 6. stavak 3. točka (b)

                        Članak 8. stavak 2.

                        Članak 7. stavak 1.

                        Članak 4. stavak 4.

                        Članak 7. stavak 2.

                        —

                        —

                        Članak 9. stavak 1.

                        Članak 8.

                        Članak 9. stavak 2.

                        —

                        Članak 10.

                        —

                        Članak 9. stavak 1.

                        Članak 11. stavak 1.

                        Članak 9. stavak 1. točka (a)

                        Članak 11. stavak 2.

                        Članak 9. stavak 1. točka (b)

                        Članak 11. stavak 3.

                        Članak 9. stavak 1. točka (c)

                        —

                        —

                        Članak 11. stavak 4.

                        —

                        Članak 11. stavak 5.

                        —

                        Članak 11. stavak 6.

                        Članak 9. stavak 1. točka (d)

                        Članak 11. stavak 7. točke (a) i (b)

                        Članak 9. stavak 2.

                        Članak 11. stavak 7. točka (c)

                        Članak 10.

                        —

                        Članak 11. stavci 1., 2. i 3.

                        Članak 6. stavci 1., 2. i 3.

                        —

                        Članak 6. stavci 4. i 5.

                        Članak 11. stavak 4.

                        Članak 6. stavak 6.

                        Članak 12.

                        Članak 12.

                        Članak 13.

                        Članak 13.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/651 od 14. svibnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/797 o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama

text:
                  15.5.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 153/4

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/651
         od 14. svibnja 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/797 o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 17. svibnja 2019. donijelo Odluku (ZVSP) 2019/797 (1) o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama.

                     (2)

                     Odluka (ZVSP) 2019/797 primjenjuje se do 18. svibnja 2020. Na temelju preispitivanja te odluke u njoj utvrđene mjere ograničavanja trebalo bi produljiti do 18. svibnja 2021.

                     (3)

                     Odluku (ZVSP) 2019/797 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Članak 10. Odluke (ZVSP) 2019/797 zamjenjuje se sljedećim:

                  „Članak 10.
                  Ova Odluka primjenjuje se do 18. svibnja 2021. te se redovito preispituje. Ona se prema potrebi produljuje ili mijenja ako Vijeće smatra da njezini ciljevi nisu ostvareni.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 14. svibnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/797 od 17. svibnja 2019. o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (SL L 129 I, 17.5.2019., str. 13.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/652 od 14. svibnja 2020. o izmjeni Odluke 2014/219/ZVSP o misiji ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali)

text:
                  15.5.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 153/5

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/652
         od 14. svibnja 2020.
         o izmjeni Odluke 2014/219/ZVSP o misiji ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 15. travnja 2014. donijelo Odluku 2014/219/ZVSP (1) o misiji ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali).

                     (2)

                     U Zaključcima o Sahelu/Maliju od 25. lipnja 2018. Vijeće je naglasilo važnost regionalizacije u okviru ZSOP-a u Sahelu s ciljem jačanja, prema potrebi, civilne i vojne potpore prekograničnoj suradnji, struktura regionalne suradnje, posebno onih skupine G5 Sahel, te kapaciteta i odgovornosti zemalja skupine G5 za rješavanje sigurnosnih izazova u regiji.

                     (3)

                     Vijeće je 18. veljače 2019. odobrilo Zajednički civilno-vojni koncept operacija za regionalizaciju djelovanja u okviru ZSOP-a u Sahelu.

                     (4)

                     Vijeće je 21. veljače 2019. donijelo Odluku (ZVSP) 2019/312 (2) kojom je produljen mandat misije EUCAP Sahel Mali i za misiju osiguran financijski referentni iznos do 14. siječnja 2021.

                     (5)

                     Politički i sigurnosni odbor 17. ožujka 2020. izmijenio je plan operacija za misiju EUCAP Sahel Mail i dogovorio se da bi trebalo povećati sredstva koja su misiji dodijeljena za regionalizaciju djelovanja u okviru ZSOP-a u Sahelu.

                     (6)

                     Odluku 2014/219/ZVSP trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

                     (7)

                     Misija EUCAP Sahel Mali provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U članku 14. stavku 1. Odluke 2014/219/ZVSP šesti i sedmi stavak zamjenjuju se sljedećim:

               „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju izdataka povezanih s misijom EUCAP Sahel Mali u razdoblju od 1. ožujka 2019. do 14. siječnja 2021. iznosi 69 650 000 EUR.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 14. svibnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Odluka Vijeća 2014/219/ZVSP od 15. travnja 2014. o misiji ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) (SL L 113, 16.4.2014., str. 21.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/312 od 21. veljače 2019. o izmjeni i produljenju Odluke 2014/219/ZVSP o misiji ZSOP-a Europske unije u Maliju (EUCAP Sahel Mali) (SL L 51, 22.2.2019., str. 29.).


Odluka Komisije od 04/06/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9239 - Evonik Industries AG / PeroxyChem Holdings L.P.) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 13/06/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8934 - Danske Bank A/S / DNB Bank ASA / Skandinaviska Enskilda Banken AB) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 15/02/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9110 - AMERRA Capital Management LLC / MDC Industry Holding Company LLC / Andromeda Seafood Limited) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)