title: Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 496/13/COL od 11. prosinca 2013. o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island)

text:
               12.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 172/36

         ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e
   br. 496/13/COL
   od 11. prosinca 2013.
   o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island)
   NADZORNO TIJELO EFTA-A („TIJELO”),
   UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno članak 61. stavak 3. točku (c) i Protokol 26.,
   UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno članak 24.,
   UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno dio II. članak 7. stavak 3.,
   NAKON ŠTO JE od zainteresiranih strana zatražilo da podnesu primjedbe u skladu s tim odredbama (1) i uzimajući u obzir proslijeđene primjedbe,
   budući da:
   I.   ČINJENICE

   1.   POSTUPAK

               (1)

               Tijelo je 19. rujna 2011. primilo pritužbu (dokument br. 608967) da država Island („Država”) i grad Reykjavík („Grad”) navodno subvencioniraju konferencijske usluge i restoranske/ugostiteljske usluge u koncertnoj dvorani i konferencijskom centru Harpa („Harpa”) (2).

               (2)

               Nakon primitka svih relevantnih informacija od islandskih nadležnih tijela i rasprave o predmetu na sastanku 5. lipnja 2012. (3), Tijelo je Odlukom br. 128/13/COL od 20. ožujka 2013. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak o mogućoj državnoj potpori uključenoj u financiranje koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa („Odluka br. 128/13/COL” ili „odluka o pokretanju postupka”).

               (3)

               Dopisom od 28. svibnja 2013. (dokument br. 673762) islandska su tijela podnijela primjedbe na odluku Tijela. Taj je predmet bio i predmet rasprava između Tijela i islandskih nadležnih tijela na sastanku s nadležnim tijelima u Reykjavíku 4. lipnja 2013.

               (4)

               Odluka br. 128/13/COL objavljena je 8. kolovoza 2013. u Službenom listu Europske unije i u Dodatku o EGP-u. Zainteresirane strane dobile su mjesec dana da podnesu primjedbe o odluci o pokretanju postupka Tijela. Tijelo nije primilo nikakve primjedbe od zainteresiranih strana.

         2.   OPIS MJERE
   2.1   Općenito

               (5)

               U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je izvršilo procjenu financiranja koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa. Harpa je višenamjenska zgrada, smještena u središtu Reykjavíka, koja je trenutačno u vlasništvu države Island (54 %) i grada Reykjavíka (46 %), koji zajedno daju doprinose za njezino financiranje.

         2.2   Pozadina

               (6)

               Gradonačelnik Reykjavíka, zajedno s predstavnicima islandske vlade, 1999. najavio je izgradnju koncertnog i konferencijskog centra u središtu Reykjavíka. Potkraj 2002. država Island i Grad potpisali su sporazum o projektu te je sljedeće godine osnovano društvo Austurhöfn-TR ehf. za potrebe nadgledanja projekta (4).

               (7)

               Prvotni poslovni model za Harpu bio je da će privatna strana biti odgovorna za izgradnju i poslovanje zgrade te da će zauzvrat primati godišnje doprinose Države i Grada. U travnju 2004. Državni trgovinski centar najavio je pretkvalifikacijski postupak za projekt, a 2005. odbor za procjenu ponuda donio je zaključak da je ponuda društva s ograničenom odgovornošću Portus ehf. bila najpovoljnija od četiri primljene ponude. Nakon toga država Island i Grad sklopili su ugovor („Sporazum o projektu”) s društvom Portus o izgradnji i poslovanju koncertnog i konferencijskog centra (5). Međutim, 2008., nakon financijskoj sloma, odabrani privatni partner doživio je ozbiljne financijske teškoće te se morao povući iz projekta i stoga je izgradnja Harpe bila stavljena na čekanje.

               (8)

               Kada se privatni partner povukao iz projekta, oko polovica Harpe već je bila izgrađena i stoga su islandska nadležna tijela morala donijeti odluku o budućnosti Harpe. Prema islandskim nadležnim tijelima, u tom su trenutku načelno postojale tri dostupne mogućnosti (6):

                           (a)

                           Projekt se mogao nastaviti putem javnog financiranja. Procjena tih troškova u tom trenutku iznosila je oko 13 milijardi ISK.

                           (b)

                           Druga je mogućnost bila privremeno odgoditi izgradnju Harpe. Procjena tih troškova iznosila je oko 19 milijardi ISK.

                           (c)

                           Treća je mogućnost bila obustaviti projekt na neodređeno vrijeme ili čak srušiti ono što je već bilo izgrađeno. Procjena troškova obustave projekta iznosila je oko 10 milijardi ISK.

               (9)

               Bilo je jasno i da će „polovično izgrađena” zgrada veličine Harpe u srcu grada izazvati dugoročne probleme te da će vrijednost propasti. Stoga se obustavljanje projekta nije smatralo izvedivim, jer su potrošena golema sredstva kako bi se projekt započeo te bi njegovo ponovno pokretanje u kasnijoj fazi bio vrlo skup i složen postupak. Stoga su, u veljači 2009. gradonačelnik Reykjavíka i ministar obrazovanja postigli dogovor prema kojem su Država i Grad trebali nastaviti s izgradnjom projekta bez privatnog partnera (7).

               (10)

               Posljedično, društvo Austurhöfn-TR ehf. preuzelo je projekt te su planovi preispitani kako bi se našla ekonomičnija rješenja za postupak izgradnje i projektiranje zgrade. U priopćenju za tisak Države i Grada navedeno je da je preuzimanje privremeno rješenje te da će se provjera vlasništva i financiranja Harpe provesti nakon oporavka gospodarstva. Sporazum o projektu izmijenjen je 2010. kako bi se u obzir uzelo novo upravljanje projektom i povlačenje privatnog partnera (8) te se izgradnja nastavila. Banka Landsbankinn uspješno je otpisala velik dio troškova ulaganja i u tom je postupku izbrisan cijeli dionički kapital. Izgradnja Harpe završena je 2011., a zgrada je službeno otvorena 20. kolovoza 2011.

               (11)

               Do nedavno je nekoliko društava s ograničenom odgovornošću bilo uključeno u Harpine poslove, točnije: Portus ehf., koje je bilo odgovorno za nekretnine i poslovanje Harpe, i Situs ehf., koje je bilo odgovorno za ostale zgrade planirane na istom području. Portus je imao dva društva kćeri: Totus ehf., koje je bilo vlasnik nekretnine, i Ago ehf., koje je bilo odgovorno za sve poslove u Harpi i davalo u najam nekretnine društva Totus. I Situs je imao dva društva kćeri: Hospes ehf., koje bi bilo vlasnik hotela koji se trebao izgraditi na tom području i upravljalo njime, i Custos ehf., koje je trebalo biti vlasnik svih ostalih zgrada na tom području i upravljati njima.

               (12)

               Međutim, kako bi se minimalizirali troškovi poslovanja i povećala učinkovitost, u prosincu 2012. uprava društva Austurhöfn-TR ehf. odlučila je pojednostaviti ustroj poslovanja Harpe spajanjem većine društava s ograničenom odgovornošću uključenih u njezino poslovanje u jedno društvo. Država i Grad stoga su osnovali društvo Koncertni i konferencijski centar Harpa ehf. (islandski: Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.) koje treba nadgledati sve poslove Harpe. Pojednostavljivanje infrastrukture Harpe dio je dugoročnog plana održivosti njezinih poslova.

         2.3   Svrha i cilj projekta Harpa

               (13)

               Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpa bi trebala biti forum raznolike i ambiciozne glazbe te kulturnog života na Islandu za potrebe promicanja najboljeg što islandski umjetnici mogu ponuditi u danom trenutku, s posebnim naglaskom na raznolike glazbene događaje. Nadalje, Harpa bi trebala biti izvor inovacija na islandskoj kulturnoj i glazbenoj sceni te će se naglasak staviti na međunarodne veze, kako bi Harpa bila dostojno mjesto održavanja događaja za posjete stranih umjetnika Islandu.

               (14)

               Povrh toga, Harpa bi trebala biti forum za sve vrste domaćih i stranih konferencija, sastanaka i okupljanja te za jačanje položaja Islanda kao mjesta za održavanje međunarodnih konferencija ponudom usluga i konferencijskih dvorana spojivih s konferencijskim prostorima u ostalim zemljama. Harpa bi trebala promicati i turizam na Islandu te jačati gradsko središte Reykjavíka tako što će biti središte za sve Islanđane na tom području i odredište za domaće i strane posjetitelje koji žele upoznati tu zgradu i uživati u ponuđenim uslugama, arhitekturi zgrade i u njoj izloženoj umjetnosti.

               (15)

               Islandski simfonijski orkestar, Islandska opera i Big Band (jazz-orkestar) Reykjavíka sklopili su dugoročne ugovore o upotrebi određenih prostora u Harpi. Harpa ugošćuje i konferencije te razne umjetničke događaje, kao što su pop i rock-koncerti islandskih i stranih umjetnika. Ostale djelatnosti u Harpi, kao što su ugostiteljstvo, restorani, glazbena trgovina i trgovina namještajem, vode privatna društva koja unajmljuju prostore u Harpi. Ti se prostori daju u najam privatnim subjektima prema tržišnim uvjetima i podlijegali su javnim nadmetanjima na kojima su bile prihvaćene najpovoljnije ponude.

               (16)

               Prije izgradnje Harpe na Islandu nije bilo koncertnih dvorana s pravom akustikom koje bi mogle prihvatiti više od 300 osoba te smjestiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Islandska nadležna tijela stoga su smatrala da je bilo potrebno izgraditi dvoranu kulture kojom bi se svim građanima Islanda omogućilo da uživaju u glazbi i umjetnosti. S obzirom na konferencijske prostore koji su ondje postojali, prema islandskim nadležnim tijelima, nije bilo konferencijskih centara ili prostora u Islandu koji bi mogli ugostiti velike konferencije.

         2.4   Prostori u Harpi

               (17)

               Harpa zauzima 28 000 četvornih metara i nalazi se u staroj luci u Reykjavíku na adresi Austurbakki 2. Zgradu je projektiralo dansko arhitektonsko poduzeće Hennig Larsen Architects u suradnji s islandskim arhitektonskim poduzećem Batteríið arkitektar. Umjetnik Ólafur Elíasson projektirao je staklenu konstrukciju oko zgrade u suradnji s arhitektima. Društvo Artec Consultants Inc. odgovorno je za akustiku, zvučnu izolaciju i projekt kazališta te razglasnu opremu.

               (18)

               Cilj je projekta zgrade osigurati raznolikost i dobre prostore za sve vrste koncerata i konferencija te Islanđanima dati prostore koji u toj zemlji prije nisu bili dostupni. Harpa je već osvojila nagrade za koncertne prostore, časopis Gramophone izabrao ju je za jednu od najboljih koncertnih dvorana novog milenija, a časopis Travel & Leisure za najbolje mjesto održavanja izvedbenih događaja 2011. Nadalje, Harpa je osvojila nagradu Europske unije za suvremenu arhitekturu 2013. – nagradu Mies van der Rohe (9).

               (19)

               U nastavku daje se pregled dvorana u Harpi (10):

                           i.

                           Dvorana Eldborg: za 1 800 osoba i najveća dvorana Harpe s ukupno 1 008 m2. Visina stropa dvorane Eldborg iznosi 23 m, a dimenzije pozornice su 22 m × 17 m. Dvorana Eldborg opremljena je vremenom odjeka koje se može konfigurirati, pjevalištem i prostorima za snimanje te prostorima za izvođače. Dvorana je posebno projektirana za koncerte.

                           ii.

                           Dvorana Norðurljós mala je dvorana projektirana za koncerte. Ima balkone oko cijelog oboda dvorane, a pozornica je pokretna. Dvorana ima po mjeri projektiranu opremu za rasvjetu, koja se može konfigurirati za razne kolorističke teme, stvarajući najpovoljniji ugođaj za događaj koje se u njoj odvija. Dva zvučno izolirana portala povezuju dvorane Norðurljós i Silfurberg, tako da se dvije dvorane lako mogu koristiti zajedno za veće događaje. Dvorana ima 540 m2 i sjedeća mjesta za 520 posjetitelja (u stilu kazališta).

                           iii.

                           Dvorana Silfurberg jedina je dvorana u Harpi koja je posebno projektirana za konferencije. Dvorana ima 735 m2 i sjedeća mjesta za do 840 posjetitelja (u stilu kazališta). Pozornica je pokretna i može se proširiti. Dvorana se zvučno izoliranom pregradom koja se može uvući može podijeliti na dva dijela, od kojih svaki ima sjedeća mjesta za 325 posjetitelja. Dva zvučno izolirana portala povezuju dvorane Silfurberg i Norðurljós te se mogu otvoriti kako bi se dvorane, prema potrebi, mogle spojiti za veće događaje. Dvorana je prikladna za sve vrste konferencija, prijama ili koncerata. Ima najbolju dostupnu tehnološku opremu za konferencije. Dvorana je prikladna i za mnoge vrste glazbenih nastupa.

                           iv.

                           Dvorana Kaldalón najmanja je dvorana sa 198 m2. Dvorana ima 195 sjedećih mjesta. Projektirana je za koncerte. Pozornica je pokretna, a i pod se može koristiti kao pozornica za glazbenike. Vrijeme odjeka u dvorani može se promijeniti te se ona tako može prilagoditi raznim vrstama događaja.

                           v.

                           Dvorana Björtuloft nalazi se na 6. i 7. katu Harpe, velika je 400 m2 i ima 130 sjedećih mjesta. Dvorana je prikladna za sastanke i bankete, stojeće prijeme i ostale događaje. Dvorana može primiti oko 130 osoba na gornjem katu (7. kat) i 60 do 70 osoba na katu ispod, što je ukupno oko 200 osoba za okruglim stolovima na oba kata. U slučaju stojećih prijema, prostor može primiti 300 do 350 osoba na dvama katovima. Sedmi je kat opremljen platnom, projektorom i razglasnim sustavom, a rasvjeta se može prilagoditi.

               (20)

               Harpa ima sedam konferencijskih dvorana sa sjedećim mjestima za od osam do 250 osoba, a ima i nekoliko javnih prostora koji se povremeno iznajmljuju za izložbe i prijeme, kako bi se povećao prihod društva. Sobe za sastanke mogu se podijeliti u manje sobe. Sve su sobe za sastanke tehnički opremljene te imaju projektor, opremu za internetske sastanke i razglasni sustav.

         2.5   Financiranje Harpinog poslovanja

               (21)

               Kako je prethodno navedeno, Harpa je u potpunom vlasništvu islandske države i Grada preko društva Austurhöfn-TR ehf. Obveza Države i Grada uređena je člankom 13. Sporazuma o projektu iz 2006. (11). Godišnja plaćanja Države i Grada obuhvaćena su njihovim proračunima. U skladu s državnim proračunom za 2011., godišnji državni doprinos trebao je iznositi 424,4 milijuna ISK. Za 2012. očekivani iznos doprinosa Države bio je 553,6 milijuna ISK. Svi javni doprinosi za Harpu snose se u skladu sa sudjelovanjem u projektu, tj. Država plaća 54 %, a Grad 46 %. Doprinosi su indeksirani i indeksom potrošačkih cijena.

               (22)

               Osim doprinosa osiguranog u državnom i gradskom proračunu, vlada Islanda i grad Reykjavík preuzeli su obvezu dodijeliti kratkoročni zajam za poslovanje Harpe dok se ne zaključi dugoročno financiranje potrebno za potpuno pokrivanje troškova projekta. Od 2013. ukupan iznos zajma bio je 794 milijuna ISK s kamatnom stopom od 5 % i premijom od 200 baznih bodova. Zajam je trebao biti otplaćen do 15. veljače 2013. Grad, Država i Koncertni i konferencijski centar Harpa ehf.6. ožujka 2013. potpisali su sporazum u kojem se navodi da će zajam za premošćivanje biti promijenjen u temeljni kapital Harpe, jer društvo prije toga nije primilo nikakav kapital. U istom su sporazumu Država i Grad preuzeli obvezu dodatnih privremenih godišnjih plaćanja Harpi u iznosu od 160 milijuna ISK godišnje u godinama od 2013. do 2016., kako bi prije svega pokrili poreze na nekretnine raspoređene Harpi, jer su se oni pokazali većima nego što se očekivalo (12). Drugo, bilo je i ostalih nepredviđenih troškova koji su se odnosili na Harpu.

               (23)

               Država i Grad raspoređuju financijska sredstva na mjesečnoj osnovi, kako bi otplatili zajmovne obveze u vezi s Harpom. Budući da bi projekt trebao biti samoodrživ, dobit mora pokriti sve troškove poslovanja. Financijska sredstva vlasnika stoga, prema islandskim nadležnim tijelima, trebaju pokriti samo neotplaćene zajmove (13).

               (24)

               Novi je sporazum („Sporazum o projektu iz 2013.”) potpisan 16. travnja 2013. te je zamijenio izmijenjeni Sporazum o projektu (14). U skladu s novim Sporazumom, doprinos Države i Grada i dalje će biti bezuvjetno plaćanje koje se plaća u mjesečnim obrocima u istom iznosu, 595 000 000 ISK svake godine, u razdoblju od 35 godina, s početkom od ožujka 2011. Kada se godišnji iznos prilagodi u skladu s porastom indeksa potrošačkih cijena od ožujka 2013., iznos za plaćanje svake godine iznosi 1 023 339 932 ISK (15).

               (25)

               U skladu s projiciranim godišnjim iznosom društva Austurhöfn-TR ehf. za 2012. godinu, očekivalo se da će društvo pretrpjeti značajan gubitak poslovanja koji odgovara ukupnom negativnom EBITDA-u od 406,5 milijuna ISK. Konferencijski dio Harpe poslovao je s negativnim EBITDA-om od 120 milijuna ISK 2012., a isto vrijedi i za „ostale umjetničke događaje” (negativni EBITDA od 131 milijuna ISK). I projiciranom analizom godišnjih računa i dobiti za 2013. godinu predviđa se značajan gubitak poslovanja, ukupni negativni EBITDA od oko 348 milijuna ISK, s poslovanjem i konferencijskih djelatnosti i „ostalih umjetničkih događaja” u gubitku (16).

         2.6   Raspoređivanje troškova i razdvajanje računa

               (26)

               U skladu s prvotnim Sporazumom o projektu, različita društva uključena u poslovanje Harpe, kao i različiti poslovi i djelatnosti, morali su se financijski razdvojiti:
               13.11.1   Privatni partner u svakom trenutku mora osigurati financijsku razdvojenost između Društva za nekretnine, Društva za poslovanje, Hringura i Privatnog partnera. Svi će subjekti imati zasebno financijsko upravljanje i poslovanje.
               13.11.2   Privatni partner u svakom trenutku mora osigurati dovoljnu financijsku razdvojenost, tj. razdvajanje u knjigovodstvu, između Plaćenih poslova i ostalih poslova i djelatnosti u Konferencijskom centru. Privatni partner u svakom trenutku za vrijeme Razdoblja mora biti u stanju na zahtjev Naručitelja pokazati postojanje takve financijske razdvojenosti.”

               (27)

               Poslovanje Harpe podijeljeno je u nekoliko kategorija: 1) Islandski simfonijski orkestar, 2) Islandska opera, 3) Ostali umjetnički događaji, 4) Odjel za konferencije, 5) Transakcije, 6) Prodaja ulaznica, 7) Održavanje prostora i 8) Troškovi upravljanja. Sve te kategorije troškova danas se svrstavaju pod društvo Harpa - tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., a prihodi i troškovi pripisani svim tim kategorijama obuhvaćeni su proračunom u okviru odgovarajuće kategorije. Zajednički troškovi poslovanja, kao što su plaće, režije (grijanje i električna energija) i administrativni troškovi, podijeljeni su između kategorija u skladu s modelom raspoređivanja troškova (17).

               (28)

               Za podrobniji opis ove mjere upućuje se na Odluku Tijela br. 128/13/COL (18).

         3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

               (29)

               U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je preliminarno ocijenilo predstavlja li financiranje Harpe državnu potporu i, ako je tomu tako, je li potpora spojiva s odredbama o državnoj potpori Sporazuma o EGP-u.

               (30)

               Prema islandskim nadležnim tijelima, financiranje Harpe ne uključuje državnu potporu jer su se propisno osigurali zasebni računi za različite djelatnosti u koncertnoj dvorani i konferencijskom centru. U prilog ovoj tvrdnji, islandska su nadležna tijela dostavila izvješća dvaju računovodstvenih poduzeća o razdvajanju računa društava uključenih u poslovanje Harpe. Islandska su nadležna tijela dostavila i analizu određivanja cijena u kojoj su usporedila cijene usporedivih konferencijskih prostora u Reykjavíku, na temelju veličine i kapaciteta. Nadalje, islandska su nadležna tijela tvrdila da je konferencijsko poslovanje pozitivno pridonosilo ostalim djelatnostima u Harpi te da bi bez konferencijskog poslovanja troškovi koje bi trebale snositi ostale djelatnosti bili znatno viši.

               (31)

               Međutim, u preliminarnom stajalištu Tijela smatralo se da financiranje Harpe uključuje državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. U Odluci br. 128/13/COL utvrđeni su sljedeći aspekti:

                           i.

                           Tijelo je zaključilo da su uključena državna sredstva u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, budući da država Island i grad Reykjavík zajedno pokrivaju godišnji deficit poslovanja Harpe doprinosom određenog iznosa iz svojih proračuna.

                           ii.

                           Tijelo je izrazilo svoje mišljenje da i izgradnja i poslovanje infrastrukture predstavljaju gospodarsku djelatnosti ako se ta infrastruktura koristi ili će se koristiti za pružanje robe ili usluga na tržištu (19). Neke djelatnosti koje se odvijaju u Harpi, prvenstveno konferencije, kazališne predstave, koncerti popularne glazbe itd., privlače značajan broj korisnika te su u tržišnom natjecanju s privatnim konferencijskim centrima, kazalištima ili ostalim mjestima za održavanje glazbenih događaja. Stoga je Tijelo zauzelo preliminarno stajalište da se društva uključena u poslovanje Harpe, ako se ona bave komercijalnim djelatnostima, smatraju poduzećima.

                           iii.

                           Nadalje, Tijelo je smatralo da će javno financiranje izgradnje Harpe predstavljati gospodarsku prednost i stoga potporu, jer projekt, navodno, ne bi bio realiziran bez takvog financiranja. Osim toga, smatralo je da se društvima uključenima u poslovanje Harpe dodjeljuje prednost u obliku izgubljene dobiti kada Država i Grad ne zahtijevaju povrat njihova ulaganja u koncertnu dvoranu i konferencijski centar, ako se ta društva bave komercijalnim djelatnostima, kao što je ugošćivanje konferencija ili ostalih umjetničkih događaja. Stoga se smatralo da preliminarna procjena Tijela pokazuje da se ni na kojoj razini (izgradnja, poslovanje i upotreba) ne može isključiti selektivna gospodarska prednost.

                           iv.

                           Naposljetku, Tijelo je zaključilo da te mjere mogu narušiti tržišno natjecanje. Budući da je tržište za organiziranje međunarodnih događaja poput konferencija i događaja otvoreno tržišnom natjecanju između pružatelja usluge mjesta održavanja i organizatora događaja, koji se općenito bave djelatnostima koje podliježu trgovini između država EGP-a, utjecaj na trgovinu može se pretpostaviti. U ovom je slučaju utjecaj na trgovinu između određenih susjednih država EGP-a još vjerojatniji zbog naravi konferencijske industrije (20). Stoga je Tijelo došlo do preliminarnog stajališta da je ta mjera prijetila narušavanjem tržišnog natjecanja i utjecanjem na trgovinu u EGP-u.

               (32)

               Nadalje, Tijelo je sumnjalo može li se državna potpora smatrati spojivom sa Sporazumom o EGP-u. U skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, potpora za promicanje kulture i očuvanje nasljeđa može se smatrati u skladu s provedbom Sporazuma o EGP-u, kada takva potpora ne utječe na uvjete trgovanja i tržišnog natjecanja u EGP-u u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Islandska su nadležna tijela izjavila da je osnovni cilj dotične mjere bio promicanje kulture izgradnjom koncertne dvorane u koju bi se moglo smjestiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Tijelo je prihvatilo da se, s obzirom na kulturnu svrhu, izgradnja i poslovanje prostora za simfonijski orkestar i operu može opisati kao potpora za promicanje kulture.

               (33)

               Tijelo je isto tako prihvatilo da se infrastruktura poput Harpe može koristiti i za smještaj različitih komercijalnih djelatnosti, kao što su restorani, kavane, trgovine, konferencije i koncerti popularne glazbe. Međutim, kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje, moraju se uspostaviti zaštitne mjere kako bi se osiguralo da ne postoji unakrsno subvencioniranje između komercijalnih djelatnosti i subvencioniranih kulturnih djelatnosti. Tijelo je donijelo preliminarni zaključak da je imalo nedoumica oko toga jesu li islandska nadležna tijela uspostavila potrebne zaštitne mjere kako bi osigurale da ne dođe do takvog unakrsnog subvencioniranja. Slijedno tomu, u skladu s preliminarnom procjenom, Tijelo je sumnjalo može li se izgradnja i poslovanje Harpe smatrati spojivim na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u.

         4.   PRIMJEDBE ISLANDSKIH NADLEŽNIH TIJELA

               (34)

               Primjedbe islandskih nadležnih tijela pokazuju njihovo stajalište da financiranje poslovanja Harpe ne uključuje državnu potporu jer su oni propisno osigurali da društva vode zasebne račune za različite djelatnosti u Harpi (21).

               (35)

               Islandska nadležna tijela ne osporavaju da se financijski doprinosi Harpi dodjeljuju putem državnih sredstava i da se pripisuju Državi. Međutim, tvrde da se Harpa ne može smatrati poduzećem u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpa je infrastruktura i mjesto održavanja kulturnih događaja kojoj je cilj očuvanje i promicanje kulture i islandskog nasljeđa te se stoga ne može smatrati da pruža robu i usluge na konkurentskom tržištu. Nadalje, mišljenje islandskih nadležnih tijela je da se u ovom slučaju ne ispunjava uvjet u vezi s gospodarskom prednošću, jer se osiguralo da se komercijalni dio Harpe ne financira putem državnih sredstava koja se raspoređuju samo za kulturne djelatnosti. Naposljetku, s obzirom na utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica, islandska nadležna tijela primjećuju da se zemljopisni položaj Islanda mora imati na umu i da nije vjerojatno da će publika iz drugih država koje su stranke Sporazuma o EGP-u posebno putovati na Island na koncerte ili slične događaje.

               (36)

               Islandska nadležna tijela naglašavaju da opće poslovanje Harpe nije komercijalne prirode. Prema njima, Harpu ne bi bilo osnovalo privatno poduzeće i ne može je se uspoređivati s privatnom skupinom poduzeća. Stoga, prema islandskim nadležnim tijelima, činjenice jasno pokazuju da u ovom slučaju test ulagača u tržišnom gospodarstvu (načelo NUTG) ima svoja ograničenja.

               (37)

               Nakon savjetovanja s ravnateljima Harpe, islandska su nadležna tijela predložila da ustroj koji se koristi za sprječavanje unakrsnog subvencioniranja ne bude u obliku zasebnih društava ili obveznog postupka nadmetanja za konferencijske poslove. Islandska su nadležna tijela uvjerena da su druge mjere prikladnije te da će stvoriti manje teškoća u poslovanju objekta. Stoga, bez obzira na to smatra li se da su državna sredstva koja se koriste za financiranje i poslovanje Harpe državna potpora spojiva s pravilima o državnoj potpori – ili da uopće ne predstavljaju državnu potporu – islandska su nadležna tijela suglasna da se mjere moraju provoditi kako bi se osiguralo da potpore ne naruše nezakonito tržišno natjecanje na konferencijskom tržištu.

               (38)

               Islandska su nadležna tijela suglasna s Tijelom da se mora osigurati da konferencijsko poslovanje bude financijski neovisno od ostalog poslovanja Harpe i da je potrebno provesti zaštitne mjere kako bi se spriječilo unakrsno subvencioniranje između dvaju dijelova. Stoga su, kako bi se osigurala pravilna podjela između komercijalnih i ostalih djelatnosti te kako bi se spriječilo subvencioniranje onih prvih, poduzete dvije glavne mjere:

                           i.

                              Prvo, ravnatelji Harpe uveli su nov poslovni i računovodstveni softver (22). On omogućuje društvu Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. da osigura pravilnu podjelu različitih djelatnosti i uže poveže računovodstveni sustav s upravljanjem projektom. Novi sustav sadržava više transparentnosti i analitičkih funkcija. Razdvajanje računa u Harpi uzima u obzir smjernicu danu u Direktivi 2006/111/EZ o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća („Direktiva o transparentnosti”) (23). Posebni računi (sektori) vode se za sve kulturne djelatnosti i zakupnike, kao i za konferencijsko poslovanje, čime se osigurava vođenje internih računa u skladu s različitim djelatnostima.

                           ii.

                              Drugo, islandska su nadležna tijela osigurala da se određeni dio Harpinih stalnih i zajedničkih troškova rasporedi svakom pojedinačnom sektoru poslova, na temelju stvarne upotrebe i komercijalne djelatnosti. Osim toga, odjelu za konferencijske poslove naplaćuje se tržišni najam za poslovni prostor i ostale prostore. Islandska su nadležna tijela odredila tržišnu stopu za najam i naknadu za upotrebu zajedničkih usluga usporedbom s onim što bi privatne strane naplatile u usporedivim situacijama.

               (39)

               Islandska nadležna tijela dostavila su nacrt prijedloga za potpuno razdvajanje računa odjela za konferencijske poslove Harpe koji uzima u obzir novu metodologiju raspoređivanja troškova i prihoda (24). U tablici u nastavku prikazano je predloženo razdvajanje računa u Harpi (25):

                           Razdvajanje računa odjela za konferencijske poslove Harpe

                              Prihodi poslovanja:

                              2013.

                              2016.

                           1.

                           Prihod od najma konferencijskih prostora

                           109 282

                           141 815

                           2.

                           Prihod od najma tehničke opreme

                           37 965

                           47 870

                           3.

                           Prihod od usluga tehničara

                           38 054

                           48 105

                           4.

                           Ostali prihodi

                           2 186

                           2 836

                                       —

                                       Ukupni prihod bez prihoda od ugostiteljstva:

                           187 486

                           240 626

                              Prihod od ugostiteljstva:

                           5.

                           Udio odjela za konferencijske poslove u prihodu od ugostiteljstva

                           34 396

                           38 697

                           6.

                           Stalni najam

                           7 209

                           7 209

                              Ukupan prihod od konferencija

                           229 091

                           286 533

                              Rashodi poslovanja:

                           7.

                           Stalni najam – ured za konferencijske poslove

                           686

                           686

                           8.

                           Stalni najam – ugostiteljstvo

                           7 209

                           7 209

                           9.

                           Plaće i srodni rashodi – konferencijski zaposlenici

                           42 908

                           42 908

                           10.

                           Financijska administrativna pristojba (knjigovodstvo)

                           1 000

                           1 000

                           11.

                           Plaće i srodni rashodi – zaposlenici marketinga

                           6 738

                           6 738

                           12.

                           Marketinški troškovi

                           22 000

                           22 000

                              Troškovi održavanja događaja:

                           13.

                           Najamnina (75 % od prihoda najma prostora)

                           81 961

                           106 361

                           14.

                           Troškovi najma opreme (75 % prihoda od iznajmljivanja opreme)

                           28 474

                           35 903

                           15.

                           Troškovi usluga tehničara (75 % prihoda od usluga tehničara)

                           28 541

                           36 079

                              Ukupni rashodi poslovanja

                           219 571

                           258 884

                              EBITDA

                           9 574

                           27 649

               (40)

               U vezi s najamninom, islandska su nadležna tijela Tijelu dostavila usporedbu najamnine koju naplaćuju ostali konferencijski prostori u Islandu, koja pokazuje da je najam odjela za konferencijske poslove iznad usporedive tržišne stope za maloprodajne korisnike. Prema islandskim nadležnim tijelima, cijena najma za veleprodajnog subjekta, kao što je odjel za konferencijske poslove, obično bi se smatrala nižom od onoga što bi plaćao maloprodajni korisnik. Stoga islandska nadležna tijela predlažu da se primijeni marža (popust) od 25 % (26). Prema islandskim tijelima, tako niska razina marže treba osigurati propisno naplaćivanje odjelu za konferencijske poslove u usporedbi s ostalim tržišnim operatorima.

               (41)

               Prema islandskim nadležnim tijelima, razumljivo je da ulaganje poput Harpe, kao bilo koji drugi veliki projekt ulaganja, neće imati povrat dobiti u prvih nekoliko godina poslovanja. Međutim, novi model raspoređivanja troškova i prihoda pokazuje da će komercijalni dio postupno postati isplativiji, dajući vlasnicima Harpe povrat ulaganja u sljedećih nekoliko godina. Novi model pokazuje i da je odjel za konferencijske poslove dosad najvjerojatnije snosio nerazmjerno velik dio zajedničkih troškova.

               (42)

               Naposljetku, kada bi Tijelo smatralo da mjera predstavlja državnu potporu, islandska su nadležna tijela izrazila stajalište da bi se takva potpora mogla smatrati spojivom s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u, uzimajući u obzir ciljeve te mjere, uključujući cilj očuvanja i promicanja kulture i islandskog nasljeđa. U vezi s tim islandska su nadležna tijela pozvala Tijelo da ocijeni i treba li se smatrati da takva potpora predstavlja financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa („UOGI”).

         II.   PROCJENA

   1.   PRISUTNOST DRŽAVNIH POTPORA U SMISLU ČLANKA 61. STAVKA 1. SPORAZUMA O EGP-U

               (43)

               Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi kako slijedi:
               „Osim ako nije drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda, nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između ugovornih stranaka”

               (44)

               To znači da mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: mjeru (i) je dodijelila Država ili je dodijeljena putem državnih sredstava, (ii) mjera dodjeljuje gospodarsku prednost korisniku, (iii) mjera je selektivna i (iv) mjera utječe na trgovinu između država članica i može narušiti tržišno natjecanje (27).

               (45)

               U sljedećim poglavljima procjenjuju se državna sredstva u financiranju Harpe u vezi s tim kriterijima.

         1.1   Državna sredstva

               (46)

               U skladu s člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u, mjeru mora dodijeliti država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava, kako bi predstavljala državnu potporu.

               (47)

               Od početka, Tijelo primjećuje da se i lokalna i regionalna nadležna tijela smatraju jednakima Državi (28). Slijedno tomu, za potrebe članka 61. stavka 1., Država obuhvaća sva tijela državne uprave, od središnje vlasti do gradske razine ili najniže upravne razine, kao i javna poduzeća i tijela. Nadalje, općinska sredstva smatraju se državnim sredstvima u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u (29).

               (48)

               Budući da država Island i grad Reykjavík zajedno pokrivaju godišnji deficit društva koji upravlja Harpom godišnjim doprinosom određenog iznosa iz njihovih proračuna, uključena su državna sredstva. Nadalje, konverzija zajmova u temeljni kapital obuhvaća i prijenos državnih sredstava, jer će Država i Grad izgubiti svoje pravo na primitak cijele otplate neplaćenih zajmova. Stoga je ispunjen prvi kriterij članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

         1.2   Poduzeće

               (49)

               Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, mjera mora dodijeliti prednost poduzeću. Poduzeća su subjekti koji se bave gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njihov pravni status i način na koji se financiraju (30). Gospodarske su djelatnosti one djelatnosti koje obuhvaćaju ponudu robe ili usluga na tržištu (31). Suprotno tomu, subjekti koji nisu komercijalno aktivni, u smislu da ne nude robu ili usluge na dotičnom tržištu, ne predstavljaju poduzeća.

               (50)

               Kako je primijećeno u Odluci br. 128/13/COL, mišljenje Tijela je da i izgradnja i poslovanje infrastrukture predstavljaju gospodarsku djelatnost samu po sebi (i stoga podliježu pravilima o državnoj potpori) ako se ta infrastruktura koristi ili će se koristiti za pružanje roba ili usluga na tržištu (32). U ovom je slučaju Harpa namijenjena za, primjerice, ugošćivanje konferencija, kao i za glazbene, kulturne i „ostale umjetničke događaje” na komercijalnoj osnovi, tj. za pružanje usluga na tržištu. To je stajalište potvrdio Sud Europske unije („Sud”) u predmetu Leipzig/Halle
                   (33). Posljedično, u slučajevima infrastrukture, potpora se može dodijeliti na nekoliko razina: za izgradnju, poslovanje i upotrebu prostora (34).

               (51)

               Kako je prethodno primijećeno, Harpa ugošćuje koncerte Islandskog simfonijskog orkestra, Islandsku operu i razne ostale umjetničke događaje te konferencije. Prema stajalištu islandskih nadležnih tijela, samo konferencijski aspekt Harpinog poslovanja predstavlja gospodarsku djelatnost. Sve bi se ostale djelatnosti stoga trebale razvrstati kao negospodarske.

               (52)

               Međutim, neke aktivnosti koje se odvijaju u Harpi, poglavito konferencije, kazališne predstave, koncerti popularne glazbe itd., privlače značajan broje korisnika, dok se istodobno tržišno natječu s privatnim konferencijskim centrima, kazalištima ili ostalim mjestima održavanja glazbenih događaja. Stoga Tijelo zauzima stajalište da se koncertna dvorana i konferencijski centar Harpa i društvo uključeno u njezino poslovanje, ako se bave komercijalnim djelatnostima, opisuju kao poduzeće (35).

         1.3   Prednost

               (53)

               Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, mjera mora dodijeliti gospodarsku prednost primatelju potpore.

               (54)

               U vezi s financiranjem izgradnje Harpe, državna potpora može se isključiti ako je u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („NUTG”) (36). Međutim, islandska su nadležna tijela prigovorila primjeni testa NUTG-a u ovom slučaju jer, prema njima, opće poslovanje Harpe nije komercijalne prirode. Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpu ne bi bilo osnovalo privatno poduzeće i stoga se ne može usporediti s privatnom skupinom poduzeća. Stoga, prema stajalištu islandskih nadležnih tijela, u ovom slučaju test ulagača u tržišnom gospodarstvu (NUTG) ima svoja ograničenja.

               (55)

               U vezi s izgradnjom Harpe, Država i Grad, prema islandskim nadležnim tijelima, u početku su se nadali da će privatni investitor financirati realizaciju projekta. Međutim, zbog financijske krize, projekt se nije mogao provesti bez javnog financiranja. Stoga se tvrdi da su izravna bespovratna sredstva Države i Grada bila potrebna, jer bez njih ne bi bilo dovoljno sredstava za financiranje projekta. Tijelo stoga smatra da bi javno financiranje izgradnje Harpe predstavljalo gospodarsku prednost i stoga potporu, jer se projekt, navodno, ne bi bio realizirao bez javnog financiranja. Sudjelovanje Države i Grada stoga je bilo nužno za projekt Harpa u cjelini.

               (56)

               Iz prakse donošenja odluka Tijela slijedi da se kada subjekt obavlja i komercijalne i nekomercijalne djelatnosti mora uspostaviti sustav troškovnog računovodstva kojim se osigurava da se komercijalne djelatnosti ne financiraju putem državnih sredstava raspoređenih djelatnostima koje ne ostvaruju dobit (37). Ovo je načelo utvrđeno i u Direktivi o transparentnosti. Direktiva o transparentnosti ne primjenjuje se izravno na ovaj konkretni slučaj, jer je ukupni godišnji neto promet Harpe u posljednje dvije godine ispod praga prometa utvrđenog u članku 5. stavku 1. točki (d) Direktive (38). Međutim, mišljenje Tijela je da se još uvijek primjenjuju načela obavljanja gospodarskih djelatnosti prema komercijalnim uvjetima sa zasebnim računima i jasno uspostavljenim načelima troškovnog računovodstva u skladu s kojim se vode zasebni računi.

               (57)

               Kako je opisano u prethodnom odjeljku I.2., poslovi Harpe podijeljeni su u nekoliko kategorija, npr. ugošćivanje koncerata Islandskog simfonijskog orkestra i Islandske opere te ostalih umjetničkih događaja i konferencija. Islandska nadležna tijela, međutim, prije nego što je Tijelo donijelo Odluku br. 128/13/COL nisu propisno osigurale jasno i dosljedno razdvajanje računa za različite djelatnosti Harpe. Jednostavna podjela gubitaka u vezi s poslovanjem zgrade i zajedničkim administrativnim troškovima između različitih djelatnosti Harpe na temelju procjene upotrebe i ostalih kriterija, kako je bila praksa prvih godina poslovanja Harpe, ne može se smatrati jasnim razdvajanjem računa na temelju prava EGP-a. Ta je situacija stoga mogla dovesti do unakrsnog subvencioniranja između kulturnih i gospodarskih djelatnosti u Harpi.

               (58)

               Kako je opisano u odjeljku I.4, islandska su nadležna tijela uvela određene mjere kako bi razdvojila račune komercijalnih i nekomercijalnih djelatnosti u Harpi (39). Te mjere obuhvaćaju novu metodologiju raspoređivanja troškova i prihoda te vođenje zasebnih računa odjela za konferencijske poslove Harpe. Iako ti novi dogovori smanjuju prednost društava uključenih u poslovanje Harpe na minimum potreban za osiguravanje poslovanja infrastrukture, ne može se u potpunosti isključiti prednost za odjel konferencijskih poslova.

               (59)

               Osim toga, društvima uključenima u poslovanje Harpe prednost se dodjeljuje u obliku izgubljene dobiti kada Država i Grad ne zahtijevaju povrat svojih ulaganja u koncertnu dvoranu i konferencijski centar, ako se ta društva bave komercijalnim djelatnostima, kao što je ugošćivanje konferencija. Svaki vlasnik poduzeća ili ulagač obično bi zahtijevao povrat svojeg ulaganja u trgovačko poduzeće. Takav zahtjev stvarno predstavlja rashod za poduzeće. Ako poduzeće u državnom vlasništvu ne mora ostvariti normalnu stopu povrata za svojeg vlasnika, to stvarno znači da poduzeće ostvaruje korist od prednosti kada god vlasnik izgubi tu dobit. (40)

         1.4   Prednost procijenjena u kontekstu predmeta Altmark

               (60)

               Islandska nadležna tijela zauzimaju stajalište da se financiranje izgradnje i poslovanje Harpe treba opisati kao financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa i da su ispunjena sva četiri kriterija „testa Altmark” te da stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u

               (61)

               Presuda Suda u predmetu Altmark daje pojašnjenje u vezi s uvjetima u skladu s kojima naknada za javnu uslugu ne predstavlja državnu potporu jer nema nikakve prednosti (41). Međutim, da se takva naknada u određenom slučaju ne bi opisala kao državna potpora, moraju se zadovoljiti četiri kriterija, koji se obično spominju kao kriteriji testa Altmark
                   (42).

               (62)

               Ti su uvjeti sljedeći: (i) korisniku mehanizma državnog financiranja za UOGI mora službeno biti povjereno pružanje i obavljanje UOGI-ja, čije obveze moraju biti jasno definirane; (ii) parametri za izračunavanje naknade moraju biti unaprijed uspostavljeni na objektivan i transparentan način, kako bi se spriječilo dodjeljivanje gospodarske prednosti koja bi mogla pogodovati poduzeću primatelju u odnosu na konkurentna poduzeća; (iii) naknada ne može biti veća od onog što je potrebno kako bi se pokrili svi ili dio troškova nastalih u obavljanju UOGI-ja, uzimajući u obzir odgovarajuće potvrde i razumnu dobit za obavljanje tih obveza i (iv) kada korisnik nije izabran u skladu s postupkom javne nabave, razina dodijeljene naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi inače dobro vođeno poduzeće imalo pri obavljanju takvih obveza, uzimajući u obzir odgovarajuće potvrde i razumnu dobit.

               (63)

               Države EGP-a općenito imaju široko diskrecijsko pravo u vezi s definiranjem usluge kao UOGI, pri slijeđenju odgovarajuće sudske prakse koja utvrđuje opća načela koja se moraju poštovati. Iz članka 59. stavka 2. Sporazuma o EGP-u proizlazi da su poduzeća kojima je povjereno obavljanje UOGI-ja poduzeća kojima je povjeren „poseban zadatak” (43).

               (64)

               U skladu sa smjernicama Tijela za primjenu pravila o državnoj potpori na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (44), zadatak pružanja javne usluge mora se povjeriti putem akta koji, ovisno o zakonodavstvu država EFTA-e, može poprimiti oblik zakonodavnog ili regulatornog instrumenta ili ugovora. Moguće da je odrediti i u nekoliko akata. Na temelju pristupa koji Komisija i Tijelo zauzimaju u takvim slučajevima, u aktu ili nizu akata potrebno je navesti barem:

                           (a)

                           sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge;

                           (b)

                           poduzeće i, ako je primjenjivo, predmetno državno područje;

                           (c)

                           vrstu isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzeću dodijelilo predmetno tijelo;

                           (d)

                           parametre za izračun, kontrolu i reviziju naknade i

                           (e)

                           aranžmane za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada.

               (65)

               Obveze pružanja javne usluge Harpe, prema islandskim nadležnim tijelima, jasno su definirane u njezinoj politici vlasništva. U skladu s politikom vlasništva, svrha je Harpe da: (i) bude forum za glazbeni i kulturni život na Islandu, (ii) ojača položaj Islanda kao mjesta održavanja konferencija, (iii) učvrsti položaj industrije putovanja na Islandu i (iv) promiče život u gradskom središtu Reykjavíka. Nadalje, politikom vlasništva utvrđuje se da poslovi Harpe moraju biti samoodrživi i da Harpa ne mora primiti nikakve druge doprinose osim onih dogovorenih u Sporazumu o projektu. Međutim, politika vlasništva ne bavi se ni trajanjem obveza pružanja javne usluge niti se u njoj navode posebni parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade niti opisuju aranžmani za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Stoga, prema stajalištu Tijela, prvi kriterij testa Altmark nije ispunjen.

               (66)

               Nadalje, u skladu sa Sporazumom o projektu, doprinos Države i Grada trebao je biti stalni godišnji iznos (595 000 000 ISK) koji se trebao mijenjati svakog datuma plaćanja, kako bi se pokazale promjene u indeksu potrošačkih cijena. Međutim, zbog financijske situacije Harpe, bilo je značajnih privremenih financijskih doprinosa Harpinih vlasnika, kao i aranžmana o konverziji zajma (45). Stoga, suprotno stajalištu islandskih nadležnih tijela, čini se da naknada za navodnu obvezu pružanja javne usluge nije bila unaprijed utvrđena na objektivan i transparentan način. Nadalje, netransparentna narav potpore (pokrivanje godišnjeg deficita Harpe, moguće unakrsno subvencioniranje i praksa kojom se ne zahtijeva razuman povrat ulaganja) može samo dovesti Tijelo do zaključka da islandska nadležna tijela nisu propisno osigurala da naknada ne prekorači ono što je bilo potrebno.

               (67)

               Naposljetku, Tijelo primjećuje da upravitelj Harpe nije izabran postupkom javne nabave i da islandska nadležna tijela Tijelu nisu dostavila podatke koji bi omogućili provjeru o tome odgovaraju li troškovi koje je načinila Harpa troškovima tipičnog poduzeća, dobro vođenog i opremljenog na odgovarajući način, kako se zahtijeva u skladu s četvrtim kriterijem testa Altmark.

               (68)

               Dakle, na temelju prethodno navedenog, Tijelo zaključuje da financiranje Harpe ne ispunjava kriterije testa Altmark i da se stoga ne može opisati kao financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa.

         1.5   Selektivnost

               (69)

               Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, mjera mora biti selektivna.

               (70)

               Islandska nadležna tijela daju financijska sredstva društvima uključenim u poslovanje Harpe. Financijska sredstva koriste se za pokrivanje gubitaka koji proizlaze iz različitih djelatnosti u Harpi, uključujući gospodarske djelatnosti poput ugošćivanja konferencija. Taj sustav naknada, na temelju kojeg se može pojaviti unakrsno subvencioniranje, nije dostupan ostalim društvima koja su aktivna na konferencijskom tržištu na Islandu ili drugdje.

               (71)

               S obzirom na prethodno navedeno, stajalište je Tijela da društva uključena u poslovanje Harpe dobivaju selektivnu gospodarsku prednost u odnosu na ostale natjecatelje na tržištu.

         1.6   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu između ugovornih stranaka

               (72)

               Naposljetku, mjera mora biti u stanju narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se smatrala državnom potporom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

               (73)

               Prema riješenoj sudskoj praksi, sama činjenica da mjera jača položaj jednog poduzeća u odnosu na ostala poduzeća koja se natječu u trgovini unutar EGP-a smatra se dovoljnom kako bi se zaključilo da će mjera vjerojatno utjecati na trgovinu između ugovornih stranaka i narušiti tržišno natjecanje između poduzeća osnovanih u ostalim državama EGP-a (46). Državna sredstva raspoređena društvima uključenima u poslovanje Harpe, kako bi pokrila njihove gubitke, predstavljaju prednost koja jača Harpin položaj u odnosu na ostala poduzeća koja se natječu na istom tržištu.

               (74)

               Čak i ako je većina djelatnosti koje se obavljaju u Harpi lokalnog karaktera, Harpa ima mogućnost ugostiti i velike i srednje velike međunarodne događaje te se stoga utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između ugovornih stranaka ne može isključiti (47). Iako, prema islandskim nadležnim tijelima, nije vrlo vjerojatno da će više od nekoliko događaja, ako ijedan, koji će se odvijati u Harpi biti od tolikog interesa osobama koje žive u susjednim zemljama da će oni biti spremni proputovati veliku razdaljinu na događaje u Reykjavíku, stoga ne bi bilo vjerojatno da bi se događaji u Harpi tržišno natjecali sa sličnim arenama u obližnjim zemljama.

               (75)

               Međutim, budući da je tržište za organiziranje međunarodnih događaja otvoreno tržišnom natjecanju među pružateljima usluga mjesta održavanja i organizatora događaja, koji se općenito bave djelatnostima koje podliježu trgovini između država EGP-a, utjecaj na trgovinu može se pretpostaviti. U ovom je slučaju utjecaj na trgovinu između određenih susjednih država EGP-a čak i vjerojatniji, zbog naravi konferencijske industrije. Nadalje, nedavno je Opći sud u svojem Rješenju o kompleksu Ahoy u Nizozemskoj smatrao da nema razloga ograničiti tržište na državno područje te države članice (48).

               (76)

               Stoga, kao i u odluci o pokretanju postupka, Tijelo smatra da potpora Harpi može utjecati na tržišno natjecanje i trgovinu u EGP-u.

         1.7   Zaključak u vezi s prisutnošću državne potpore

               (77)

               Upućujući na prethodna razmatranja, Tijelo zaključuje da mjera koja se procjenjuje, tj. financiranje Harpe, sadržava elemente državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Stoga je, na temelju prethodno navedenih uvjeta, potrebno razmotriti može li se utvrditi da je mjera spojiva s provedbom Sporazuma o EGP-u.

         2.   Postupovni zahtjevi

               (78)

               U skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3., „Nadzorno tijelo EFTA-e pravovremeno se obavješćuje o bilo kakvim planovima za dodjelu ili izmjenu potpore, kako bi ono moglo dostaviti svoje primjedbe. […] Predmetna država ne provodi svoje predložene mjere sve dok se postupak ne završi konačnom odlukom.”

               (79)

               Islandska nadležna tijela nisu prijavila mjere potpore Tijelu. Nadalje, islandska su nadležna tijela, izgradnjom i poslovanjem Harpe, provela te mjere prije nego što je Tijelo donijelo konačnu odluku. Tijelo stoga zaključuje da islandska nadležna tijela nisu poštovala svoje obveze u skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3. Dodjeljivanje svih predmetnih potpora stoga je nezakonito.

         3.   PROCJENA SPOJIVOSTI

               (80)

               Mjere potpore obuhvaćene člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u općenito nisu spojive s provedbom Sporazuma o EGP-u, osim ako se mogu opisati kao odstupanje na temelju članka 61. stavka 2. ili 3. ili članka 59. stavka 2. Sporazuma o EGP-u i potrebne su, proporcionalne i ne uzrokuju nepropisno narušavanje tržišnog natjecanja. Islandska nadležna tijela tvrde da bi sve potpore uključene u projekt bile spojive s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u.

               (81)

               Sporazum o EGP-u ne uključuje odredbu koja odgovara članku 107. stavku 3. točki (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Tijelo ipak priznaje da se mjere državne potpore mogu odobriti na kulturnim osnovama na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u (49).

               (82)

               Na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u, potpora za promicanje kulture i očuvanja nasljeđa može se smatrati spojivom s provedbom Sporazuma o EGP-u kada takva potpora ne utječe na uvjete trgovanja i tržišno natjecanje u EGP-u u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Tijelo stoga mora ocijeniti može li se dodjeljivanje potpore različitim djelatnostima u Harpi opravdati kao potpora za promicanje kulture na osnovama članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u.

               (83)

               Treba primijetiti da su načela utvrđena u članku 61. stavku 3. točki (c) Sporazuma o EGP-u primijenjena na predmete donekle slične ovom predmetu (50). Islandska su nadležna tijela izjavila da je osnovni cilj dotične mjere bio promicanje kulture putem izgradnje koncertne dvorane koja može primiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Slični višenamjenski kulturni centri već postoje u većini europskih gradova. Namjena je Harpe da bude nacionalna koncertna dvorana Islanda, osiguravajući potrebnu kulturnu infrastrukturu koja je Islandu nedostajala te će biti središnje mjesto za razvoj i promicanje tih izvedbenih umjetnosti na Islandu. Harpa stoga pridonosi razvoju kulturnog znanja te javnosti daje pristup kulturnim, obrazovnim i rekreacijskim vrijednostima (51).

               (84)

               S obzirom na prethodno navedeno, Tijelo smatra da bi se, zbog njegove kulturne svrhe, izgradnja i održavanje simfonijskog i opernog prostora mogli opisati kao potpora za promicanje kulture u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. Međutim, Tijelo izražava nedoumice oko toga može li se potpora dodijeljena za subvencioniranje konferencijskih djelatnosti opravdati na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) i stoga se ova stvar mora zasebno ocijeniti.

               (85)

               U vezi s potrebom, proporcionalnošću i vjerojatnošću da mjera naruši tržišno natjecanje, Tijelo ima sljedeća zapažanja: kako je prethodno primijećeno, glavni razlog izgradnje Harpe bio je navodna potreba za odgovarajućom koncertnom dvoranom za smještaj i Islandskog simfonijskog orkestra i Islandske opere. S obzirom na veličinu projekta, razumljivo je da bi se infrastruktura kao što je Harpa koristila i za smještaj raznih komercijalnih djelatnosti, kao što su restorani, kavane, trgovine, konferencije i koncerti popularne glazbe. Međutim, kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje, moraju se uspostaviti zaštitne mjere kako bi se osiguralo da ne bude unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih djelatnosti i značajno subvencioniranih kulturnih djelatnosti.

               (86)

               U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je opisalo tri metode kojima islandska tijela mogu osigurati da ne bude unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih i kulturnih djelatnosti u Harpi (52). Prvo, Tijelo je primijetilo da se ovaj cilj može postići nadmetanjem za prostore namijenjene za komercijalne djelatnosti, čime se osigurava da gospodarski subjekt plaća tržišnu cijenu za prostore i da ne ostvaruje korist od unakrsnog subvencioniranja. Drugo, islandska su tijela mogla osnovati zasebni pravni subjekt za komercijalne djelatnosti. Treća mogućnost opisana u odluci o pokretanju postupka Tijela bila je dovoljno razdvajanje gospodarskih djelatnosti od nekomercijalnih djelatnosti uspostavljanjem dovoljnog sustava raspoređivanja troškova i zasebnih računa kojim se osigurava razumni povrat od ulaganja.

               (87)

               Islandska su nadležna tijela naglasila da je za poslovanje Harpe potrebna određena fleksibilnost, jer i kulturni događaji i konferencijske djelatnosti moraju koegzistirati te da ima raznih primjera u kojima bi se te dvije glavne djelatnosti kosile kada se nadzor i planiranje ne bi vršili na vrlo dosljedan način. To bi stoga povećalo administrativno opterećenje i stvorilo dodatna ograničenja i troškove za već teško poslovanje Harpe zbog uvođenja novog subjekta u zgradi, bilo privatnog subjekta, bilo zasebnog subjekta u javnom vlasništvu. Stoga su islandska nadležna tijela, nakon savjetovanja s ravnateljima Harpe, zaključila da je treća mogućnost, tj. razdvajanje gospodarskih djelatnosti i nekomercijalnih djelatnosti Harpe te uspostavljanje dovoljnog sustava raspoređivanja troškova i zasebnih računa, bila najviše izvediva s obzirom na prethodno opisane okolnosti.

               (88)

               Kako je prethodno primijećeno, zasebni računi i nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda, koju su uveli vlasnici Harpe, uzima u obzir smjernicu danu u „Direktivi o transparentnosti”. Posebni računi (sektori) vode se za kulturne djelatnosti i zakupnike, kao i konferencijske poslove, čime se osigurava vođenje internih računa u skladu s različitim djelatnostima. Nadalje, islandska su nadležna tijela osigurala da se određeni dio Harpinih stalnih i zajedničkih troškova rasporedi svakom pojedinom sektoru poslovanja, na temelju stvarne upotrebe i komercijalne djelatnosti. Osim toga, odjelu za konferencijske poslove naplaćivat će se tržišni najam za poslovni prostor i ostale prostore (53). Mjere koje provode islandska nadležna tijela stvarno osiguravaju da nema unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih i kulturnih djelatnosti u Harpi.

               (89)

               U skladu s privremenim računima za 2013., od odjela za konferencijske poslove očekuje se da će ostvariti graničnu dobit od 9 574 000 ISK. Do 2016. očekuje se da će ova dobit porasti na više od 23 milijuna ISK. Stoga novi model raspoređivanja troškova i prihoda pokazuje da će poslovni dio postupno postati isplativiji, dajući vlasnicima Harpe povrat njihova ulaganja u sljedećih nekoliko godina.

               (90)

               U vezi s deficitom odjela za konferencijske poslove u prvih nekoliko godina poslovanja Harpe, Tijelo je suglasno da je razumljivo da ulaganje kao što je Harpa, kao bilo koji drugi veliki projekt ulaganja, ne bi osigurao povrat dobiti u prvih nekoliko godina njegova poslovanja. Pokrivanje deficita poslovanja u prvim godinama komercijalnih djelatnosti stoga se može smatrati potrebnim početnim troškovima u skladu s NUTG-om. Nadalje, činilo bi se da zasebni računi i nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda pokazuju da veliki deficit komercijalnih dijelova Harpe koji je Tijelo procjenjivalo u odluci o pokretanju postupka, negativni EBITDA od 120 milijuna ISK za 2012. godinu, nije nužno pokazivao stvarnu financijsku situaciju odjela za konferencijske poslove.

               (91)

               Nadalje, islandska su nadležna tijela pokazala da će Harpa i nadopuniti postojeće prostore dodatnim kapacitetima i povećati vrste događaja, i kulturnih i komercijalnih, koji se mogu održavati u Reykjavíku što će značajno koristit kulturnom razvoju i općoj javnosti u Islandu. Stoga se potpora mora smatrati dobro namijenjenom te je javno financiranje istoga opravdano.

               (92)

               Osim toga, s obzirom na položaj Harpe i na to da je većina djelatnosti koje se u njoj odvijaju lokalnog karaktera, utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica je ograničen, iako se, kako je prethodno opisano, ne može isključiti (54).

               (93)

               Prethodno navedenim razlozima pokazuje se da je uključivanje Države i Grada u financiranje Harpe potrebno, proporcionalno i da ne izaziva nepropisno narušavanje tržišnog natjecanja. Nadalje, potpunim razdvajanjem računa komercijalnog i nekomercijalnog dijela Harpe islandska su nadležna tijela uspjela osigurati da ne bude negativnog prelijevanja učinaka koji proizlaze iz njihovih doprinosa na kulturne aspekte Harpina poslovanja. Financiranje je Harpe stoga spojivo s pravilima o državnoj potpori Sporazuma o EGP-u.

         4.   ZAKLJUČAK

               (94)

               Na temelju prethodno navedenih razmatranja, Tijelo zaključuje da financiranje Harpe predstavlja državnu potporu koja je spojiva s provedbom Sporazuma o EGP-u u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u.

               (95)

               Islandska se nadležna tijela podsjeća da je Tijelu potrebno prijaviti sve planove o preinaci financiranja Harpe, uključujući sva povećanja bespovratnih sredstava Države ili Grada za više od 20 %.

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Financiranje koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa spojivo je sa Sporazumom o EGP-u.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Republici Islandu.
   Članak 3.
   Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. prosinca 2013.

            Za Nadzorno tijelo EFTA-e

         Oda Helen SLETNES

            Predsjednica

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            Član Kolegija

      (1)  Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 128/13/COL od 20.3.2013.o pokretanju službenog istražnog postupka o mogućoj državnoj potpori uključenoj u financiranje koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa, objavljena u Službenom listu Europske unije, SL C 229, 8.8.2013., str. 18. i Dodatku o EGP-u br. 44., 8.8.2013., str. 5.

      (2)  Za potrebe ove odluke „Harpa” će se odnositi na samu zgradu i njezine prostore.

      (3)  Za podrobniji opis korespondencije vidi točke 2. – 5. Odluke Tijela br. 128/13/COL.

      (4)  Za više informacija o društvu Austurhöfn-TR ehf. vidi njihovo web-mjesto: http://www.austurhofn.is/.

      (5)  Sporazum o projektu između društava Austurhofn-TR ehf. i Eignarhaldsfelagid Portus ehf., potpisan 9. ožujka 2006.

      (6)  Vidi dopis islandskih nadležnih tijela od 28. svibnja 2013. (dokument br. 673762).

      (7)  Izjava Ministarstva kulture i obrazovanja dostupna je na internetu na: http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

      (8)  Izmijenjen i ponovno utvrđen sporazum o projektu između društava Austurhofn-TR ehf. i Eignarhaldsfelagid Portus ehf., potpisan 19.1.2010.

      (9)  Priopćenje za tisak dostupno je na internetu na: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_en.htm.

      (10)  Kako je opisano u dopisu islandskih nadležnih tijela od 28. svibnja 2013. (dokument br. 673762). Više informacija o dvoranama i sobama za sastanke u Harpi dostupno je na internetu na: http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

      (11)  Kako je izmijenjen i ponovno utvrđen 2010.

      (12)  Trenutačno se rješava spor pred Okružnim sudom u Reykjavíku o Harpinim porezima na nekretnine i njihovoj utemeljenosti na pravilnim procjenama.

      (13)  Vidi memorandum koji je izdao ravnatelj Harpe 24. rujna 2012. (dokument br. 648320).

      (14)  Sporazum između islandske države, grada Reykjavíka i društva Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf. o poslovanju i djelatnostima koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa od 16.4.2013.

      (15)  Ibid.

      (16)  Vidi izvješće društva KPMG od 7.2.2013. (dokument br. 662444).

      (17)  Ibid.

      (18)  Posebno dio 3. Odluke.

      (19)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA 33618 (Švedska) Financiranje arene u Uppsali (SL C 152, 30.5.2012., str. 18) točka 19.

      (20)  Vidi predmet T-90/09 Mojo Concerts BV i Amsterdam Music Dome Exploitatie BV protiv Europske komisije, Rješenje Općeg suda od 26.1.2012., točku 45., objavljeno u SL C 89, 24.3.2012., str. 36.

      (21)  Vidjeti fusnotu 6.

      (22)  Novi je softver, Microsoft Dynamics Nav, uveden u siječnju 2013. Vidi memorandum direktora financija Harpe, od 21.5.2013. (dokument br. 673770).

      (23)  Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenog 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17), uključena u točku 1.a Priloga XV. Sporazumu o EGP-u.

      (24)  Tijelo podrazumijeva da će se nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda te model zasebnih računa pokazati u godišnjem računu Harpe za 2013.

      (25)  Sve su brojke u tisućama ISK.

      (26)  Prema islandskim nadležnim tijelima, marža u usporedivim industrijama obično je između 20 i 30 %.

      (27)  Prema riješenoj sudskoj praksi, klasifikacija potpore zahtijeva da budu ispunjeni svih uvjeti određeni u odredbi, vidi predmet C-142/87 Belgija protiv Komisije („Tubemeuse”) [1990.] ECR I-959.

      (28)  Vidi članak 2. Direktive o transparentnosti 2006/111/EZ.

      (29)  Vidi Odluku Tijela br. 55/05/COL odjeljak II.3., str. 19 s ostalim upućivanjima, objavljenu u SL L 324, 23.11.2006., str. 11. i Dodatku o EGP-u br. 56, 23.11.2006., str. 1.

      (30)  Predmet C-41/90 Höfner i Elser protiv Macrotona [1991.] ECR I-1979, točke 21. – 23. i predmet E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund protiv Nadzornog tijela EFTA-e[2008.] Ct. Rep. 61., točka 78.

      (31)  Predmet C-222/04 Ministero dell'Economica e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA [2006.] ECR I-289, točka 108.

      (32)  Vidjeti fusnotu 19.

      (33)  Predmet C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle protiv Europske komisije, 19./12./2012., točke 40. – 43., još nije objavljeno.

      (34)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33728 (Danska) Financiranje nove višenamjenske arene u Kopenhagenu (SL C 152, 30.5.2012., str. 6.) točka 24.

      (35)  Vidi Odluku Komisije u predmetu N 293/2008 (Mađarska) Kulturna potpora za višefunkcionalne mjesne kulturne centre, muzeje i javne knjižnice (SL C 66, 20.3.2009., str. 22.) točka 19.

      (36)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33728 (Danska) Financiranje nove višenamjenske arene u Kopenhagenu (SL C 152, 30.5.2012., str. 6.) točka 25.

      (37)  Vidi Odluku Tijela br. 343/09/COL o nekretninskim transakcijama općine Time u vezi s parcelama 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 i 2/32 (SL L 123, 12.5.2011., str. 72., Dodatak o EGP-u br. 27., 12.5.2011., str. 1.) i Odluku Tijela br. 91/13/COL, 27.2.2013. o financiranju sabirnica komunalnog otpada, točka 34., dostupno na internetu na: http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

      (38)  Vidjeti fusnotu 23.

      (39)  Tijelo podrazumijeva da će se ova mjera pokazati u godišnjem računu Harpe za 2013.

      (40)  Predmet C-234/84 Belgija protiv Komisije [1986.] ECR I-2263, točka 14.

      (41)  Predmet C-280/00 Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, [2003.] ECR I-7747.

      (42)  Vidi točke od 87. do 93. prethodno citirane presude.

      (43)  Vidi, primjerice, predmet C-127/73 BRT protiv SABAM [1974.] ECR-313, točke 19. – 20.

      (44)  Vidi Smjernice Tijela o primjeni propisa o državnoj potpori na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 161, 13.6.2013., str. 12. i Dodatak o EGP-u br. 34., 13.6.2013., str. 1.), dostupno na internetu na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

      (45)  Konverzija zajmova u temeljni kapital.

      (46)  Predmet E-6/98 Vlada Norveške protiv Nadzornog tijela EFTA-e [1999.] Rep. Sud EFTA-e stranica 76., točka 59.; predmet 730/79 Philip Morris protiv Komisije [1980.] ECR 2671, točka 11.

      (47)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33618 (Švedska) Financiranje arene u Uppsali od 2.5.2013. [još nije objavljeno], točka 45.

      (48)  Vidjeti fusnotu 20.

      (49)  Vidi, primjerice, stavak 7. (s ostalim upućivanjima) Smjernica Tijela za državnu potporu za kinematografska i ostala audiovizualna djela, dostupno na web-mjestu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (50)  Vidi Odluku Komisije u predmetu N 122/2010 (Mađarska) Državna potpora Palači kulture Dunav (SL C 147, 18.05.2011., str. 3.) i Odluku Komisije u predmetu N 293/2008 (Mađarska) Kulturna potpora za višefunkcionalne mjesne kulturne centre, muzeje i javne knjižnice (SL C 66, 20.03.2009., str. 22.).

      (51)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA 33241 (Cipar) Državna potpora za Ciparski kulturni centar (SL C 377, 23.12.2011., str. 11.), točke 36. – 39.

      (52)  Vidi točku 64. Odluke.

      (53)  Tržišni najam i naknada za upotrebu zajedničkih usluga utvrđeni su usporedbom s onim što bi privatne strane naplaćivale u usporedivim situacijama.

      (54)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33618 (Švedska) Financiranje arene u Uppsali od 2.5.2013. [još nije objavljeno], točka 59.


title: 2013/528/EU: Odluka Komisije od 20. ožujka 2013. o mjeri državne potpore br. SA. 33113 (2012/C) (ex 2011/NN, 2011/CP) koju je dodijelila Poljska poduzeću Nauta S.A. (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 1522)  Tekst značajan za EGP

text:
               26.10.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 284/27

         ODLUKA KOMISIJE
   od 20. ožujka 2013.
   o mjeri državne potpore br. SA. 33113 (2012/C) (ex 2011/NN, 2011/CP) koju je dodijelila Poljska poduzeću Nauta S.A.
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 1522)
   (Vjerodostojan je samo tekst na poljskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/528/EU)

   Ovaj će dokument biti objavljen u Posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.


title: 2004/476/EZ: Odluka Komisije od 29. travnja 2004. o izmjeni Dodatka B Prilogu VIII. Aktu o pristupanju iz 2003. za uključenje određenih objekata za preradu nusproizvoda životinjskog podrijetla u Latviji na popis objekata u prijelaznom razdoblju (priopćena pod brojem dokumenta C(2004) 1737)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 042

               HR

               Službeni list Europske unije

               252

         32004D0476

               L 160/82

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.04.2004.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 29. travnja 2004.
   o izmjeni Dodatka B Prilogu VIII. Aktu o pristupanju iz 2003. za uključenje određenih objekata za preradu nusproizvoda životinjskog podrijetla u Latviji na popis objekata u prijelaznom razdoblju
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2004) 1737)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2004/476/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke, a posebno njegov članak 2. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke, a posebno njegov Prilog VIII., poglavlje 4., odjeljak B, pododjeljak I. točku 2. alineju (d),
   budući da:

               (1)

               Prilog VIII., poglavlje 4., odjeljak B, pododjeljak I. točka 2. alineja (a) Akta o pristupanju iz 2003. predviđa da se strukturalni zahtjevi propisani u pogledu Priloga V., poglavlja I. i Priloga VII., poglavlja I. Uredbe (EZ) br. 1774/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. listopada 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila u pogledu nusproizvoda životinjskog podrijetla koji nisu namijenjeni prehrani ljudi (1) ne primjenjuju na objekte u Latviji navedene u Dodatku B Priloga VIII. Aktu o pristupanju do 31. prosinca 2004., podložno određenim uvjetima.

               (2)

               Gore navedeni objekti mogu rukovati, prerađivati i uskladištavati samo materijal kategorije 3 kako je definirano u članku 6. Uredbe (EZ) br. 1774/2002.

               (3)

               Uredba (EZ) br. 1774/2002 utvrđuje sanitarne propise vezane uz nusproizvode životinjskog podrijetla koji nisu namijenjeni prehrani ljudi. Ona predviđa strukturalne zahtjeve koji se trebaju primjenjivati u objektima za obradu materijala kategorije 3.

               (4)

               U Latviji još 6 objekata za preradu nusproizvoda životinjskog podrijetla ima poteškoće s usklađivanjem sa strukturalnim zahtjevima propisanim u Prilogu V., poglavlju I. i Prilogu VII., poglavlju I. Uredbe (EZ) br. 1774/2002 do 1. svibnja 2004.

               (5)

               Slijedom toga, ovih šest objekata trebaju vremena kako bi priveli kraju postupak modernizacije da bi bili u potpunosti sukladni relevantnim strukturalnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 1774/2002.

               (6)

               Šest objekata koji su trenutačno u zaključnoj fazi modernizacije dali su pouzdana jamstva da imaju potrebna sredstva za ispravljanje preostalih nedostataka u kratkom roku i dobili su od latvijske Službe za prehranu i veterinarstvo povoljno mišljenje u pogledu okončanja postupka modernizacije.

               (7)

               Za Latviju su dostupne detaljne informacije o nedostacima u svakom objektu.

               (8)

               Kako bi se olakšao prijelaz s postojećeg režima u Latviji na režim koji je rezultat primjene veterinarskog zakonodavstva Zajednice, opravdano je stoga na zahtjev Latvije odobriti prijelazno razdoblje za ovih šest objekata.

               (9)

               Iz razloga što je postupak modernizacije šest objekata u zaključnoj fazi, prijelazno razdoblje potrebno je ograničiti na 31. prosinca 2004.

               (10)

               Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja je obaviješten o mjerama iz ove Odluke,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Objekti navedeni u Prilogu ovoj Odluci dodaju se Dodatku B iz poglavlja 4. odjeljka B, pododjeljka I. točke 2. Priloga VIII. Aktu o pristupanju iz 2003.
   2.   Za objekte navedene u Prilogu primjenjuju se pravila predviđena u Prilogu VIII., poglavlju 4., odjeljku B, pododjeljku I. točki 2. alineji (b) Akta o pristupanju.
   3.   Za objekte navedene u Prilogu vrijede prijelazne mjere u pogledu Uredbe (EZ) br. 1774/2002 do datuma označenog za svaki objekt.
   Članak 2.
   Ova se Odluka primjenjuje podložno i od datuma stupanja na snagu Ugovora o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 2004.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 273, 10.10.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 668/2004 (SL L 112, 19.4.2004., str. 1.).
   PRILOG

      Objekti za preradu nusproizvoda životinjskog podrijetla u prijelaznom razdoblju

               Br.

               Broj veterinarskog odobrenja

               Naziv i adresa objekta

               Kategorija materijala odobrenog za obradu

               Datum usklađenosti

               Kategorija 3

               1.

               018409

                           Balticovo,

                           Holding company Iecavas parish,

                           Bauskas district,

                           LV-3913

               X

               31.12.2004.

               2.

               018675

                           GP Adazi,

                           Holding company Adazu parish,

                           Rigas district,

                           LV-2164

               X

               31.12.2004.

               3.

               D18728

                           R- Soft Razotajs LTD

                           „Abava”,Pures parish,

                           Tukuma district,

                           LV-3124

               X

               31.12.2004.

               4.

               018674

                           Putnu fabrika „Kekava”

                           Holding company

                           Kekavas parish,

                           Rigas district

                           LV-2123

               X

               31.12.2004.

               5.

               018191

                           Saldus galas kombinats

                           LTD Saldus parish,

                           Saldus district,

                           LV-3862

               X

               31.12.2004.

               6.

               019196

                           Lielzeltini LTD

                           Ceraukstes parish,

                           Bauskas district,

                           LV-3908

               X

               31.12.2004.


title: 92/143/EEZ: Odluka Vijeća od 25. veljače 1992. o radionavigacijskim sustavima za Europu

text:
               07/Sv. 22

               HR

               Službeni list Europske unije

               16

         31992D0143

               L 059/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 25. veljače 1992.
   o radionavigacijskim sustavima za Europu
   (92/143/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 84. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da Međunarodna konvencija o zaštiti ljudskih života na moru, 1974. godine (Solas 1974.) sastavljena pod pokroviteljstvom Međunarodne pomorske organizacije (IMO), od ugovornih stranaka zahtijeva da se pobrinu za uspostavljanje i održavanje pomagala za plovidbu koji se zasnivaju na podacima o količini prometa i stupnju opasnosti;
   budući da IMO, u svojoj Rezoluciji A.666 (16), upućuje na potrebu za svjetskim radionavigacijskim sustavom i na mogućnost regionalne upotrebe zemaljskih sustava kao što su Chayka, Decca Navigator, Loran-C, Omega i Differential Omega;
   budući da Međunarodno udruženje ustanova za svjetionike potvrđuje da je, za zadovoljavanje potreba pomorske plovidbe, potreban zemaljski radionavigacijski sustav sve dok satelitski sustavi opće namjene ne budu široko dostupni, a također i usporedno s tim sustavima u predvidljivoj budućnosti;
   budući da Zajednica nastoji osigurati najviši stupanj sigurnosti plovidbe i zaštite morskog okoliša;
   budući da je Obalna straža Sjedinjenih Američkih Država od 1994. odlučila prekinuti svoje Loran-C obaveze izvan Sjedinjenih Američkih Država i namjerava ponuditi Loran-C opremu odgovarajućim zemljama domaćinima;
   budući da određene države članice namjeravaju sudjelovati u jednom ili više regionalnih sporazuma o uspostavljanju Loran-C lanaca koji pokrivaju sjeverozapadnu Europu i sjeverni Atlanski ocean, Sredozemlje, Iberski poluotok i Baltik, dok su neka od ovih područja već obuhvaćena zemaljskim sustavima, kao što su Decca i Omega;
   budući da se od država članica ne zahtijeva napuštanje postojećih radionavigacijskih sustava, kao što su Decca i Omega, pod uvjetom da ispunjavaju svoje Loran-C obveze u skladu s regionalnim sporazumima;
   budući da posebno sustav Loran-C zadovoljava međunarodne zahtjeve i njegova općenitija primjena ne dovodi u pitanje razvitak satelitskih pomagala plovidbi, posebno zato što će kombinirano pokrivanje satelitom i sustavom Loran-C ponuditi odličan stupanj provjere sustava i kontinuiteta radionavigacijskog pokrivanja na dobrobit pomorske sigurnosti i zaštite okoliša;
   budući da uspostavljanje regionalnih sustava Loran-C mora osigurati koherentno i cjelokupno pokrivanje europskoga pomorskoga područja izbjegavajući što je više moguće uvođenje dodatnih troškova za korisnike postojećih zemaljskih radionavigacijskih sustava,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Ne dovodeći u pitanje postojeće radionavigacijske sustave, države članice koje sudjeluju ili pristupaju regionalnim sporazumima o sustavu Loran-C čine to tako da međunarodni ciljevi budu ispunjeni.
   2.   S obzirom na njihovo sudjelovanje u regionalnim sporazumima navedenim u stavku 1., države članice nastoje postići radionavigacijske konfiguracije koje obuhvaćaju najšire moguće zemljopisno područje u Europi i susjednim vodama.
   Članak 2.
   Komisija:

               —

               osigurava usklađivanje među državama članicama koje sudjeluju u regionalnim sporazumima navedenima u stavku 1. radi osiguravanja kompatibilnosti između Loran-C lanaca uvedenih na regionalnoj razini,

               —

               potiče razvoj prijemnika koji uzimaju u obzir kontinuirani razvoj satelitskih sustava i jačanje postojećeg sustava Loran-C,

               —

               obavlja svoj posao radi uspostavljanja radionavigacijskog plana koji uzima u obzir razvoj satelitskih navigacijskih sustava, postojećih zemaljskih sustava i radionavigacijskih planova država članica, i

               —

               ako se ukaže potreba, predlaže Vijeću potrebne mjere.

         Članak 3.
   Kao članice ili kao promatrači Međunarodnog udruženja ustanova za svjetionike, države članice i Komisija podržavaju napore za uspostavljanje svjetskog radionavigacijskog sustava, uključujući Europske regionalne lance Loran-C radi povećanja svjetske rasprostranjenosti sustava Loran-C kako bi se unaprijedila sigurnost plovidbe i zaštita morskog okoliša.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 1992.

            Za Vijeće

         Vitor MARTINS

            Predsjednik

      (1)  SL C 53, 28.2.1991., str. 71., i SL C 317, 7.12.1991., str. 16.

      (2)  SL C 280, 28.10.1991., str. 32.

      (3)  SL C 159, 17.6.1991., str. 22.


title: 87/424/EEZ: Odluka Komisije od 14. srpnja 1987. o popisu objekata u Sjedinjenim Meksičkim Državama odobrenih u svrhu uvoza svježeg mesa u Zajednicu

text:
               03/Sv. 028

               HR

               Službeni list Europske unije

               69

         31987D0424

               L 228/43

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               14.07.1987.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 14. srpnja 1987.
   o popisu objekata u Sjedinjenim Meksičkim Državama odobrenih u svrhu uvoza svježeg mesa u Zajednicu
   (87/424/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 72/462/EEZ od 12. prosinca 1972. o problemima zdravlja i veterinarskoj inspekciji pri uvozu goveda, svinja i svježeg mesa iz trećih zemalja (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 87/64/EEZ (2), a posebno njezin članak 4. stavak 1. i članak 18. stavak 1.,
   budući da objekti u trećim zemljama ne mogu biti odobreni za izvoz svježeg mesa u Zajednicu ako ne udovoljavaju općim i posebnim uvjetima predviđenim Direktivom 72/462/EEZ;
   budući da na temelju dva nadzora provedena 1983. i 1984. niti jedan objekt nije procijenjen zadovoljavajućim, a Odluka Komisije 83/470/EEZ (3) zabranjuje državama članicama, na razini Zajednice, uvoz svježeg mesa iz objekata u Meksiku, istodobno dopuštajući onim državama članicama čije nacionalno zakonodavstvo to dopušta, neprekidanje trgovinskih tokova s objektima koja su predložila meksička nadležna tijela, na razdoblje od sedam mjeseci;
   budući da je sljedeći nadzor proveden u skladu s člankom 5. Direktive 72/462/EEZ i člankom 2. stavkom 1. Odluke Komisije 86/474/EEZ od 11. rujna 1986. o provedbi nadzora na licu mjesta koji se provodi u pogledu uvoza goveda i svinja i svježeg mesa iz država koje nisu članice (4) pokazao da su higijenski standardi na jednom objektu podignuti i da se on stoga može smatrati zadovoljavajućim;
   budući se taj objekt u tim okolnostima može uključiti na popis objekata odobrenih za izvoz svježeg mesa u Zajednicu i budući da se stoga Odluka 83/470/EEZ treba staviti izvan snage;
   budući da uvjeti uvoza svježeg mesa iz objekta koji se pojavljuje u Prilogu ostaju podložni odredbama predviđenim na drugim mjestima i općim odredbama Ugovora; budući da je, posebno, uvoz iz trećih zemalja i ponovni izvoz u druge države članice određenih kategorija mesa, poput mesa koje sadrži rezidue određenih tvari, obuhvaćen usklađenim pravilima Zajednice koja još nisu u potpunosti primijenjena;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Objekt u Meksiku naveden u Prilogu ovime se odobrava za uvoz svježeg mesa u Zajednicu u skladu s navedenim Prilogom.
   2.   Uvoz iz objekata navedenih u Prilogu ostaje podložan veterinarskim odredbama Zajednice predviđenim na drugim mjestima.
   Članak 2.
   Države članice zabranjuju uvoz svježeg mesa koje dolazi iz objekata koji nisu navedeni u ovom Prilogu.
   Članak 3.
   Odluka 83/470/EEZ ovime se stavlja izvan snage.
   Članak 4.
   Ova se Odluka primjenjuje od 1. kolovoza 1987.
   Članak 5.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 1987.

            Za Komisiju

         Frans ANDRIESSEN

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 302, 31.12.1972., str. 28.

      (2)  SL L 34, 5.2.1987., str. 52.

      (3)  SL L 259, 20.9.1983., str. 29.

      (4)  SL L 279, 30.9.1986., str. 55.
   PRILOG
   POPIS OBJEKATA

               Br. Odobrenja

               Objekt/Adresa

               Kategorija (1)

               SL

               CP

               CS

               B

               S/G

               P

               SP

               SR

               E 30

               Empacadora y Ganadera de Aguas Calientes SA, Aguas Calientes

               X

               X

               X

      (1)

               SL

               :

               Klaonica

               CP

               :

               Rasjekavaonice

               CS

               :

               Hladnjača

               B

               :

               Meso goveda

               S/G

               :

               Ovčje meso/Kozje meso

               P

               :

               Meso svinja

               SP

               :

               Meso kopitara

               SR

               :

               Posebne napomene


Odluka Komisije od 12/08/2016 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8061 - IMS HEALTH / QUINTILES) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 96/463/EZ: Odluka Vijeća od 23. srpnja 1996. o određivanju referentnog tijela odgovornog za usklađivanje metoda testiranja i procjene rezultata za uzgojno valjana goveda čistih pasmina

text:
               03/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               146

         31996D0463

               L 192/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               23.07.1996.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 23. srpnja 1996.
   o određivanju referentnog tijela odgovornog za usklađivanje metoda testiranja i procjene rezultata za uzgojno valjana goveda čistih pasmina
   (96/463/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 87/328/EEZ od 18. lipnja 1987. o prihvaćanju za uzgoj uzgojno valjanih goveda čistih pasmina (1), a posebno njezin članak 5.,
   budući da je potrebno odrediti referentno tijelo radi usklađivanja metoda testiranja i procjene rezultata pri prihvaćanju uzgojno valjanih goveda čistih pasmina;
   budući da je potrebno odrediti ovlasti i dužnosti tog tijela;
   budući da, s obzirom na stečeno iskustvo, potrebno je imenovati „Interbull Centre” kao referentno tijelo odgovorno za usklađivanje metoda testiranja i procjene rezultata za uzgojno valjana goveda čistih pasmina,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Tijelo iz Priloga I. imenuje se kao referentno tijelo odgovorno za usklađivanje metoda testiranja i procjene rezultata za uzgojno valjana goveda čistih pasmina.
   2.   Dužnosti tijela imenovanog u stavku 1. određene su u Prilogu II.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 1996.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         I. YATES

      (1)  SL L 167, 26.6.1987., str. 54. Direktiva kako je izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994.
   PRILOG I.
   Naziv tijela:

               INTERBULL Centre

               Department of Animal Breeding and Genetics

               Swedish University of Agricultural Sciences

               Box: 7023;

               S-750 07 Uppsala, Sweden.

         PRILOG II.
   Dužnosti tijela imenovanog u članku 1. stavku 1. Odluke su sljedeće:

               1.

               biti dokumentacijski i informacijski centar za metode testiranja i procjenu genetske vrijednosti uzgojno valjanih goveda čistih pasmina za države Europske unije kako je određeno u Odluci 86/130/EEZ (1). Centar provodi svoje dužnosti:

                           —

                           redovitim prikupljanjem rezultata genetskih procjena i podataka na kojima se temelje,

                           —

                           uspoređivanjem različitih metoda testiranja i procjene genetske vrijednosti uzgojno valjanih goveda čistih pasmina;

               2.

               na zahtjev države članice ili Komisije mora:

                           (a)

                           pružiti pomoć kako bi pridonio usklađivanju različitih metoda testiranja i procjene genetske vrijednosti uzgojno valjanih goveda čistih pasmina, a posebno preporukom metode izračuna koju je potrebno upotrijebiti;

                           (b)

                           pružiti pomoć kako bi omogućio usporedbu rezultata metoda testiranja i procjene genetske vrijednosti životinja u državama članicama, a posebno:

                                       —

                                       razvojem kontrolnih protokola da se omogući izrada procjena u različitim državama članicama zbog poboljšanja relevantnosti rezultata i učinkovitosti selekcijskih programa,

                                       —

                                       provedbom međunarodnog procjenjivanja stoke na temelju genetskih procjena koje su bile provedene u različitim državama članicama,

                                       —

                                       distribucijom individualnih rezultata međunarodnih procjena,

                                       —

                                       objavljivanjem formula konverzije i cjelokupnog genetskog rada s tim u vezi;

                           (c)

                           pomoći tijelima iz točke I. Priloga Odluci 86/130/EEZ kako bi mogli sudjelovati u usporedbi rezultata procjene genetske vrijednosti na međunarodnoj razini;

                           (d)

                           proučiti probleme pri procjeni uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i pokušati riješiti probleme vezane uz genetske procjene koje se provode u različitim državama članicama.

      (1)  SL L 101, 17.4.1986., str. 37. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 94/515/EZ (SL L 207, 10.8.1994., str. 30.).


Odluka Komisije od 23/10/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7423 - VINCI / IMTECH ICT) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


title: 81/109/EEZ: Odluka Komisije od 10. veljače 1981. o izmjeni Odluke 80/755/EEZ o odobravanju neizbrisivog tiskanja predviđenih informacija na pakiranja sjemena žitarica

text:
               03/Sv. 026

               HR

               Službeni list Europske unije

               23

         31981D0109

               L 064/13

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               10.02.1981.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 10. veljače 1981.
   o izmjeni Odluke 80/755/EEZ o odobravanju neizbrisivog tiskanja predviđenih informacija na pakiranja sjemena žitarica
   (81/109/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 66/402/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena žitarica (1) kako je zadnje izmijenjena Direktivom 79/692/EEZ (2), a posebno posljednju rečenicu članka 10. stavka 1. točke (a) te Uredbe,
   budući da se sjeme žitarica obično ne može biti stavljati na tržište ako pakiranja nisu označena službenom oznakom u skladu s odredbama utvrđenim u Direktivi 66/402/EEZ;
   budući da se na temelju tih odredaba može odobriti neizbrisivo tiskanje predviđenih informacija neposredno na pakiranja na temelju obrasca utvrđenog za oznake;
   budući da se odobrenje dodjeljuje pod određenim uvjetima koji osiguravaju odgovornost certifikacijskog tijela;
   budući da je Komisija već dodijelila takvo odobrenje na temelju Odluke 80/755/EEZ (3);
   budući da je tijekom primjene gore navedene Odluke postalo razvidno da istu treba izmijeniti u pogledu propisanih informacija koje treba tiskati ili žigom otisnuti na pakiranjima prilikom uzorkovanja;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Članak 1. stavak 2. točka (c) Odluke 80/755/EEZ mijenja se kako slijedi:

               —

               „Prilog IV. (A) (a) (3.3.a) i (6)” zamjenjuje se sljedećim „Prilog IV. (A) (a) (3) i (3.a)”

               —

               U njemačkom tekstu „nicht vor” zamjenjuje se sljedećim „bei”.

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 1981.

            Za Komisiju

         Poul DALSAGER

            Član Komisije

      (1)  SL 125, 11.7.1966., str. 2309/66.

      (2)  SL L 205, 13.8.1979., str. 1.

      (3)  SL L 207, 9.8.1980., str. 37.


Odluka Komisije od 18/12/2015 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7795 - RATOS / VARMA / REAL ESTATE JV) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 13/12/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7101 - BROOKFIELD PROPERTY / STARWOOD / INTERHOTEL PORTFOLIO) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 04/08/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7309 - BRIDGEPOINT / EdRCP) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 21/09/2015 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7717 - EQUISTONE PARTNERS EUROPE / TRISTYLE MODE) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)