title: Odluka Komisije (EU) 2017/1149 оd 27. rujna 2016. o državnoj potpori SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) koju je provela Rumunjska za rumunjske regionalne zračne luke (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6031) (Tekst značajan za EGP. )

text:
               29.6.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 166/36

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/1149
   оd 27. rujna 2016.
   o državnoj potpori SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) koju je provela Rumunjska za rumunjske regionalne zračne luke

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6031)

   (Vjerodostojan je samo tekst na rumunjskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom području, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               Rumunjska je 17. svibnja 2010. elektroničkim putem obavijestila Komisiju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, o programu potpore kojim se pruža javna potpora u korist malih (2) regionalnih zračnih luka. Obavijest je evidentirana pod brojem predmeta N 185/2010.

               (2)

               Komisija je zatražila dodatne informacije o prijavljenoj mjeri 23. lipnja 2010., 7. listopada 2010., 3. prosinca 2010. i 17. ožujka 2011. Rumunjska tijela dostavila su zatražene informacije 22. srpnja 2010., 27. listopada 2010., 20. siječnja 2011. i 5. travnja 2011.

               (3)

               Rumunjska tijela 15. rujna 2010. obavijestila su Komisiju o određenim izmjenama u prijavljenom programu, posebno u pogledu broja korisnika.

               (4)

               Dopisom od 24. svibnja 2011. Komisija je obavijestila Rumunjsku da je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu prijavljene potpore i drugih mjera u korist zračnih luka koje nisu bile dio obavijesti, nego je Rumunjska Komisiji skrenula pažnju na njih u fazi privremene ocjene (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) (3). Točnije, u fazi privremene ocjene rumunjska tijela obavijestila su Komisiju da su regionalnim zračnim lukama dodijeljena sredstva javnog financiranja u razdoblju 2007. – 2009. za pokrivanje operativnih gubitaka.

               (5)

               Komisija je 23. lipnja 2011. donijela ispravak odluke o pokretanju postupka.

               (6)

               Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

               (7)

               Dopisima od 27. lipnja 2011., 5. srpnja 2011. i 19. kolovoza 2011. Rumunjska je dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka.

               (8)

               Komisija je primila primjedbe od triju zainteresiranih strana, odnosno od zračnog prijevoznika Carpatair, zračne luke Cluj – Napoca i Rumunjskog udruženja zračnih luka (dalje u tekstu: „RAA”).

               (9)

               Dopisom od 16. rujna 2011. Komisija je Rumunjskoj proslijedila primjedbe zainteresiranih strana.

               (10)

               Dopisom od 25. srpnja 2011. Rumunjska je povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja u malim rumunjskim regionalnim zračnim lukama. Rumunjska se obvezala financirati takve zračne luke u skladu s Odlukom Komisije 2005/842/EZ (5) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u [sada članak 106. stavak 2. UFEU-a]. Komisija je stoga 31. listopada 2011. zatvorila istražni postupak u pogledu te mjere. Službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu javnih sredstava dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009.

               (11)

               Smjernice Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni prijevoz iz 2014.”) objavljene su u Službenom listu Europske unije4. travnja 2014. (6) Njima su zamijenjene smjernice iz 2005. za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni prijevoz iz 2005.”).

               (12)

               U Službenom listu Europske unije15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom su države članice i zainteresirane strane pozvane da dostave primjedbe o primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. u ovom predmetu u roku od mjesec dana od datuma objave. Komisija nije zaprimila nijedan odgovor na taj poziv.

         2.   DETALJAN OPIS MJERE/POTPORE

   2.1.   SPORNE MJERE

               (13)

               Kako je već prethodno navedeno, u okviru obavijesti o infrastrukturnim ulaganjima u malim regionalnim zračnim lukama Rumunjska je obavijestila Komisiju o tome da većina regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj ostvaruje gubitke i da se njihovi operativni gubitci pokrivaju sredstvima javnog financiranja na godišnjoj osnovi.

               (14)

               U tablici 1. nalazi se popis sredstava javnog financiranja stavljenih na raspolaganje zračnim lukama kategorije D (7) u razdoblju 2007. – 2009. koji je dostavila Rumunjska.

                  Tablica 1.

                  Sredstva javnog financiranja dodijeljena za 13 zračnih luka (u tisućama RON)

                           Zračna luka

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           Ukupno

                           Arad

                           2 900

                           3 400

                           4 041

                              10 341

                           Bacău

                           3 730,99

                           1 765,52

                           394,14

                              5 890,65

                           Baia Mare

                           2 620

                           6 977

                           6 135

                              15 732

                           Cluj – Napoca

                           34 927

                           43 500

                           44 500

                              122 927

                           Craiova

                           6 505,33

                           8 377,08

                           25 099

                              39 981,38

                           Iaşi

                           19 843,12

                           12 314,89

                           7 812,15

                              39 970,16

                           Oradea

                           3 160

                           6 021

                           5 450

                              14 631

                           Satu Mare

                           3 890

                           3 460

                           2 676

                              10 026

                           Sibiu

                           13 889

                           66 818

                           13 545

                              94 252

                           Suceava

                           5 812,43

                           5 464,52

                           4 614,07

                              15 918,02

                           Targu Mureş

                           4 083,30

                           18 175,60

                           15 573,65

                              37 832,55

                           Tulcea

                           11 651

                           16 921

                           2 069

                              30 641

                           Constanţa

                           25 054,85

                           17 042,27

                           10 161,42

                              52 258,54

                              UKUPNO

                              138 067,02

                              210 236,88

                              142 070,43

                              490 401,3

               (15)

               Tijekom faze prethodnog istražnog postupka Rumunjska je tvrdila da su se ta sredstva financiranja većinom odnosila na potporu izuzetu iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. Jedina su iznimka sredstva javnog financiranja dodijeljena zračnoj luci Temišvar. Komisija to financiranje istražuje u okviru predmeta broj SA.31662 (8).

               (16)

               Točnije, Rumunjska je tvrdila da sredstva javnog financiranja koja se godišnje dodjeljuju regionalnim zračnim lukama čine naknadu za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa. U tom smislu mjerom bi se kumulativno ispunili uvjeti utvrđeni Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., i to:

                           (a)

                           obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa povjereno je upraviteljima zračnih luka Odlukom Vlade 398/1997 o utvrđivanju, među ostalim, obveza pružanja javne usluge, parametara za izračun naknade i mehanizama za izbjegavanje plaćanja prevelike naknade;

                           (b)

                           Godišnji promet u tim zračnim lukama nije premašivao 1 000 000 putnika.

               (17)

               Odluka Vlade 398/1997 odnosi se na prijenos vlasništva nad regionalnim zračnim lukama s Ministarstva prometa na lokalna okružna vijeća, čime je njihov statut promijenjen s regii autonome s posebnim značajkama od nacionalnog interesa na regii autonome s posebnim značajkama od lokalnog interesa. Odluka, među ostalim, sadržava odredbe o njihovoj imovini, proračunu i osoblju. U prilozima Odluci utvrđene su odredbe o organizacijskoj strukturi i financiranju zračnih luka. U prilozima su navedene i djelatnosti upravitelja zračnih luka (npr. upravljanje infrastrukturom zračne luke, organizacija i pružanje usluga prihvata i otpreme, osiguranje sigurnosti za, među ostalim, zrakoplove, putnike i djelatnosti zračne luke te razvoj, održavanje i modernizacija uzletno-sletnih staza, rulnih staza, stajanki, opreme itd.), ali te djelatnosti nisu predstavljene kao obveza pružanja javne usluge uvedena upraviteljima zračne luke. Popis djelatnosti općenito se primjenjuje na sve predmetne zračne luke, odnosno ne postoji zaseban popis za svaku zračnu luku. Rumunjska je tvrdila da bi te djelatnosti, odnosno cjelokupno upravljanje predmetnim zračnim lukama, trebalo smatrati uslugama od općega gospodarskog interesa i da bi spojivost mjere trebalo ocijeniti na temelju članka 106. Ugovora.

               (18)

               U pogledu financiranja zračnih luka Odlukom Vlade 398/1997 utvrđeno je da se operativni i kapitalni troškovi predmetnih zračnih luka pokrivaju vlastitim sredstvima uz dodatak sredstava javnog financiranja. Rumunjska tijela navode da se tim mehanizmom sprječavaju prekomjerne naknade na način da zračne luke mogu primiti samo iznos potreban za pokrivanje svih troškova, čime se izbjegava prekomjerna naknada.

               (19)

               Osim toga, rumunjska tijela istaknula su da se djelatnosti koje nisu izravno povezane s ključnim djelatnostima zračne luke ne subvencioniraju, u skladu s točkom 34. i točkom 53. podtočkom iv. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

               (20)

               Jedna od zračnih luka navedenih u tablici 1., zračna luka Constanța, nije obuhvaćena Odlukom Vlade 398/1997. Rumunjska tijela pojasnila su da sredstva javnog financiranja te zračne luke čine naknadu koja se dodjeljuje za ispunjivanje obveze pružanja javne usluge, u skladu s Odlukom Vlade 523/1998. U Odluci se navodi da je Societatea Națională „Aeroportul Internațional Constanța” dioničko društvo u državnom vlasništvu i da je stari pravni subjekt (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) ukinut. Odluka i njezini prilozi sadržavaju odredbe u pogledu imovine, organizacijske strukture, financiranja i popisa djelatnosti koje provodi upravitelj zračne luke (npr. upravljanje infrastrukturom zračne luke, organizacija i pružanje usluga prihvata i otpreme, osiguranje sigurnosti putnika, zrakoplova itd., održavanje uzletno-sletnih staza, rulnih staza, stajanki itd.). Te djelatnosti nisu predstavljene kao obveze pružanja javne usluge koje ima upravitelj zračne luke. U pogledu financiranja Odlukom Vlade 523/1998 utvrđeno je da se, ovisno o vrsti imovine i troškova koji se financiraju, troškovi financiraju vlastitim sredstvima i kreditima ili vlastitim sredstvima dopunjenima sredstvima javnog financiranja ili samo sredstvima javnog financiranja (9). Rumunjska tijela utvrdila su i da je ta zračna luka rumunjsko-američka vojna baza, zbog čega se kontinuitet njezina poslovanja smatra strateškim ciljem u pogledu nacionalne sigurnosti.

         2.2.   TIJELA KOJA SU DODIJELILA POTPORU

               (21)

               Za zračnu luku u državnom vlasništvu (Constanța) predmetna sredstva financiranja dodjeljuju se iz državnog proračuna. Za preostale zračne luke, čije je vlasništvo preneseno na lokalna tijela, Odlukom Vlade 398/1997 sredstva javnog financiranja dodjeljuju lokalna tijela iz lokalnih sredstava.

         2.3.   KORISNICI POTPORE

               (22)

               Korisnici su potpore upravitelji rumunjskih zračnih luka Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj – Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Târgu – Mureș, Tulcea i Constanța.

               (23)

               U tablici 2. prikazan je promet u predmetnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009., za koje se provodi ocjena, i u posljednjih nekoliko godina (2013. – 2015.).

                  Tablica 2.

                  Promet u trinaest navedenih zračnih luka

                           Zračna luka

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           Arad

                           67 183

                           128 835

                           88 147

                           40 855

                           28 405

                           8 623

                           Bacău

                           114 323

                           119 657

                           195 952

                           307 488

                           313 376

                           364 727

                           Baia Mare

                           15 334

                           22 468

                           24 983

                           16 568

                           21 560

                           19 228

                           Cluj – Napoca

                           390 434

                           752 181

                           834 400

                           1 035 438

                           1 179 161

                           1 485 937

                           Craiova

                           5 113

                           13 021

                           13 977

                           40 291

                           138 886

                           116 947

                           Iaşi

                           126 334

                           145 933

                           148 538

                           231 933

                           273 047

                           381 603

                           Oradea

                           35 805

                           38 913

                           39 108

                           38 805

                           36 501

                           8 118

                           Satu Mare

                           5 883

                           7 298

                           11 101

                           16 195

                           12 644

                           17 375

                           Sibiu

                           105 654

                           141 032

                           154 160

                           189 152

                           215 951

                           278 403

                           Suceava

                           20 909

                           23 591

                           32 590

                           20 054

                           219 (10)

                           2 359

                           Targu Mureş

                           157 531

                           70 349

                           84 120

                           356 699

                           343 521

                           335 993

                           Tulcea

                           1 029

                           4 032

                           854

                           1 894

                           1 311

                           394

                           Constanţa

                           48 705

                           67 227

                           73 664

                           70 090

                           154 320

                           71 165

               (24)

               Od 13 zračnih luka samo je njih 5 (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea) udaljeno do 100 km ili 60 minuta putovanja od neke druge zračne luke u EU-u. Zračna luka Arad udaljena je 50 km, odnosno 40 minuta putovanja od zračne luke Temišvar. Zračne luke Baia Mare i Satu Mare međusobno su udaljene 76 km, odnosno jedan sat i 10 minuta putovanja. Zračna luka Constanța udaljena je 45 km, odnosno 30 minuta putovanja od zračne luke Tuzla. Zračna luka Oradea udaljena je 80 km, odnosno oko jedan sat i 30 minuta putovanja od zračne luke Debrecin u Mađarskoj.

                  Tablica 3.

                  Udaljenost i trajanje putovanja do najbližih zračnih luka

                           Zračna luka

                           Najbliža susjedna zračna luka

                           Udaljenost
                           (km)

                           Trajanje putovanja

                           Arad

                           Temišvar

                           50

                           40 minuta

                           Bacău

                           Iaşi

                           138

                           dva sata

                           Baia Mare

                           Satu Mare

                           76

                           jedan sat i 10 minuta

                           Cluj – Napoca

                           Târgu Mureş

                           104

                           jedan sat i 27 minuta

                           Craiova

                           Sibiu

                           223

                           tri sata i 28 minuta

                           Iaşi

                           Bacău

                           128

                           dva sata

                           Satu Mare

                           Baia Mare

                           76

                           jedan sat i 10 minuta

                           Sibiu

                           Târgu Mureş

                           124

                           jedan sat i 46 minuta

                           Suceava

                           Iaşi

                           170

                           dva sata i 45 minuta

                           Targu Mureş

                           Cluj – Napoca

                           107

                           jedan sat i 45 minuta

                           Tulcea

                           Constanţa

                           111

                           jedan sat i 30 minuta

                           Constanţa

                           Tuzla

                           45

                           30 minuta

                           Oradea

                           Debrecin (Mađarska)

                           80

                           jedan sat i 30 minuta

               (25)

               U pogledu zračnih luka koje su udaljene manje od 100 kilometara ili 60 minuta putovanja od druge zračne luke, od rumunjskih tijela zatraženo je da dostave pojedinosti o specifičnostima predmetnih zračnih luka, ako postoje, kojima bi se opravdala pretpostavka da se te zračne luke nalaze u različitim prihvatnim područjima kako su definirana Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014 (11).

               (26)

               Kao odgovor na taj zahtjev Komisije Rumunjska je pojasnila sljedeće (12):

         ARAD – TEMIŠVAR

               (27)

               Zračna luka Arad otvorena je za domaći i međunarodni prijevoz putnika i tereta te ima uzletno-sletnu stazu dimenzija 1 800 × 45 m. Kapacitet zračne luke iznosi 200 putnika po satu. Zračna luka opremljena je kvalitetnom tehničkom opremom. Rumunjska navodi da su u trenutku dostavljanja informacija lokalna tijela odobrila sredstva za financiranje proširenja i modernizacije zračne luke Arad s obzirom na, među ostalim, strateški cilj lokalnih tijela da se ta zračna luka pretvori u intermodalno čvorište za putnike i teret u cilju razvoja regije.

               (28)

               Tijekom razdoblja 2007. – 2009. zračna luka bila je usmjerena na niskotarifni prijevoz. Prijevoznik Blue Air nudio je letove prema nekoliko europskih odredišta (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona, Treviso), a Ryanair je nudio let prema jednom odredištu (Milano) u razdoblju od travnja do lipnja 2008.

               (29)

               Rumunjska tijela dostavila su Komisiji analizu, koju je zračna luka sastavila 2008., o djelatnosti u tom razdoblju i putničkom prometu za razdoblje 2009. – 2020.

               (30)

               Analizom je pokazano sljedeće:

                           —

                           rast prihoda od nezrakoplovnih usluga s 0,7 milijuna RON 2007. na 1,3 milijuna RON 2008.,

                           —

                           rast prihoda od zrakoplovnih usluga s 1,7 milijuna RON 2007. na 2,3 milijuna RON 2008.,

                           —

                           rast prihoda od usluga prihvata i otpreme s 0,2 milijuna RON 2007. na 1 milijun RON 2008.,

                           —

                           povećanje sredstava javnog financiranja zračne luke s 2,4 milijuna RON 2007. na 3,4 milijuna RON 2008.

               (31)

               U skladu s analizom ta se zračna luka uglavnom oslanja na niskotarifni promet kao važan pokretač rasta: 2008. čak se 88 % ukupnog putničkog prometa odnosilo na redovne letove prijevoznika Blue Air, a 11 % na promet prijevoznika Ryanair. U analizi je uvedena pretpostavka povećanja raznolikosti linija zračnih prijevoznika privlačenjem novog niskotarifnog zračnog prijevoznika, prijevoznika EasyJet.

               (32)

               U prognozama iz analize predviđeno je da će u optimističnom scenariju zračna luka Arad povećati promet sa 128 834 putnika 2008. na 1 064 116 putnika 2020.

               (33)

               U pogledu zračne luke Temišvar, njezin putnički promet povećao se sa 859 329 putnika 2007. na 886 083 putnika 2008. i 991 758 putnika 2009. Od 2007. do 2009. ta je zračna luka bila regionalno čvorište prijevoznika Carpatair, regionalnog tradicionalnog zračnog prijevoznika koji je nudio letove prema 32 domaća i europska odredišta. U toj zračnoj luci poslovali su i drugi zračni prijevoznici, kao što su Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines i Wizz Air.

         BAIA MARE – SATU MARE

               (34)

               Obilježja uzletno-sletne staze u zračnoj luci Baia Mare omogućuju redovite letove zrakoplova s najvećim kapacitetom od 75 putnika za kratke letove.

               (35)

               Obilježja uzletno-sletne staze u zračnoj luci Satu Mare omogućuju letove zrakoplova kapaciteta do 180 putnika za letove srednjeg doleta. Kapacitet zračne luke iznosi 100 putnika po satu.

         CONSTANȚA – TUZLA

               (36)

               Zračna luka Tuzla ima travnatu uzletno-sletnu stazu koju upotrebljavaju mali zrakoplovi (s najvećom dopuštenom masom pri uzlijetanju (maximum take-off weight – MTOW) od 5 700 kg (13)) i nema radionavigacijski sustav. U razdoblju 2007. – 2009. broj letova zrakoplova najveće dopuštene mase pri uzlijetanju od 5 700 kg iz zračne luke Constanța bio je znatno manji (od 5 do 16 puta manji u razdoblju za koje se provodi ocjena) nego u zračnoj luci Tuzla. Zračna luka Tuzla uglavnom nudi specijalizirane letove, dok zračna luka Constanța služi za srednje i velike zrakoplove za komercijalni promet.

         ORADEA – DEBRECIN

               (37)

               Zračna luka Debrecin (Mađarska) udaljena je 80 km od zračne luke Oradea, ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta jer put uključuje prolazak granične kontrole putovnica pri prelasku iz Rumunjske, koja nije u schengenskom prostoru, u Mađarsku, koja pripada schengenskom prostoru. Zračna luka Debrecin imala je 42 900 putnika 2007., 42 650 putnika 2008. i 25 060 putnika 2009. Te su dvije zračne luke u razdoblju 2007. – 2009. imale različite poslovne modele jer je zračna luka Debrecin bila usmjerena na čarterske letove (niskotarifni promet razvio se tek u posljednjih nekoliko godina), a zračna luka Oradea bila je usmjerena na domaće letove regionalnih i nacionalnih tradicionalnih zračnih prijevoznika.

         2.4.   PRORAČUN

               (38)

               Ukupan proračun mjere koja je predmet ocjene iznosi 490 401,3 tisuće RON, kako je navedeno u tablici 1.

         2.5.   OSTALI ISTRAŽNI POSTUPCI U TIJEKU

               (39)

               Komisija je 31. srpnja 2015. pokrenula dva službena istražna postupka o, među ostalim, mjerama financiranja javnim sredstvima u korist zračne luke Cluj – Napoca dodijeljenima u razdoblju od 2010. do 2014. (14) i mjerama financiranja javnim sredstvima u korist zračne luke Târgu Mureș dodijeljenima u razdoblju od 2011. do 2014. (15), osim onih obuhvaćenih istražnim postupkom koji je predmet ove Odluke.

         3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

               (40)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 4., Komisija je u odluci o pokretanju postupka odlučila pokrenuti službeni istražni postupak u pogledu prijavljene potpore i javnog financiranja u razdoblju 2007. – 2009. za pokrivanje operativnih gubitaka. Poslije, nakon što je Rumunjska povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja, službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu sredstava javnog financiranja dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. (vidjeti uvodnu izjavu 10.).

               (41)

               U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela privremeno stajalište da uvjeti koje naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora ispuniti kako ne bi činila prednost u smislu članka 107. Ugovora u ovom slučaju nisu kumulativno ispunjeni.

               (42)

               Činjenica je da, u skladu s četvrtim uvjetom iz presude Altmark (16), naknada mora biti ograničena na najmanji iznos potreban kako bi se osiguralo da učinkovit poduzetnik ne ispunjuje uvjete za državnu potporu. Taj se kriterij smatra ispunjenim ako su primatelji naknade odabrani u natječajnom postupku. U suprotnom, razina naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi tipičnom poduzetniku, kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za ispunjivanje potrebnih zahtjeva javne usluge, nastali u ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza.

               (43)

               Komisija je zauzela privremeno stajalište da taj uvjet nije ispunjen jer upravitelji zračnih luka korisnica nisu odabrani u javnom natječajnom postupku. Isto tako, Rumunjska nije tvrdila da je iznos naknade utvrđen na temelju analize troškova tipičnog upravitelja zračne luke kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za pružanje javne usluge.

               (44)

               Stoga Komisija smatra da su na temelju mjere korisnici dobili gospodarsku prednost i došla je do privremenog zaključka da se godišnje operativne subvencije smatraju državnom potporom u smislu članka 107. Ugovora.

               (45)

               Komisija je napomenula i da Rumunjska nije osporila kvalifikaciju mjere kao državne potpore.

               (46)

               Kad je riječ o spojivosti mjere, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga jesu li ispunjeni kriteriji utvrđeni Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., a time i u pogledu toga jesu li operativne subvencije isplaćene zračnim lukama na godišnjoj razini izuzete iz zahtjeva za prijavu, kako je Rumunjska u početku tvrdila.

               (47)

               U tom smislu Komisija je najprije istaknula da se, kako bi se Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala u posebnim slučajevima, predmetne usluge moraju smatrati stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa i kao takve ih jasno mora odrediti država članica.

               (48)

               Komisija smatra da Rumunjska u ovom slučaju nije dostavila dovoljne informacije kako bi opravdala da se upravljanje s trinaest zračnih luka smatra uslugom od općega gospodarskog interesa u smislu da bi područja koja se služe tim zračnim lukama bila nedovoljno povezana s ostatkom zemlje u slučaju isključivog djelovanja tržišnih sila.

               (49)

               Komisija, nadalje, smatra da država članica nije usluge zračne luke jasno definirala kao usluge od općega gospodarskog interesa. Komisija je zauzela privremeno stajalište da bi očito dupliciranje regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj u istom prihvatnom području moglo biti razlog zbog kojeg te zračne luke ostvaruju gubitke. U tom je pogledu Komisija navela da nekoliko od tih zračnih luka ima manje od 50 000 putnika godišnje i da se međusobno nalaze na zračnoj udaljenosti manjoj od 100 km.

               (50)

               Stoga je Komisija zauzela stajalište da definicija javne usluge nije dovoljno jasna i da može sadržavati očite greške u smislu da je upravljanje zračnim lukama definirano kao usluga od općega gospodarskog interesa bez stvarne potrebe da se osigura dobra povezanost prihvatnog područja svake zračne luke s ostatkom zemlje.

               (51)

               Komisija je izrazila sumnje i u pogledu toga da su u potpunosti ispunjeni zahtjevi iz članka 4. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. s obzirom na sadržaj akta o povjeravanju.

               (52)

               Konačno, Komisija je napomenula da, iako su rumunjska tijela potvrdila da su subvencionirane samo ključne djelatnosti zračnih luka, nije dovoljno jasno jesu li doista subvencionirani samo troškovi prihvatljivih djelatnosti. Akti o povjeravanju nisu sadržavali nijednu posebnu odredbu o ograničavanju prihvatljivih troškova na ključne djelatnosti zračnih luka.

         4.   PRIMJEDBE RUMUNJSKE

               (53)

               Primjedbe Rumunjske na odluku o pokretanju postupka uglavnom se odnose na sumnje koje je Komisija izrazila o programu državne potpore za financiranje infrastrukture zračnih luka s godišnjim prometom manjim od jednog milijuna putnika, a čiju je obavijest povukla.

               (54)

               U pogledu javnog financiranja rumunjskih regionalnih zračnih luka, kao odgovor na stajalište Komisije da bi očita prekomjernost zračnih luka u određenim regijama mogla omesti razvoj predmetnih zračnih luka, Rumunjska je tvrdila da je situacija regionalnih zračnih luka (s malim prometom koji im ne dopušta ostvarivanje određene profitabilnosti) ponajprije prouzročena razvojem regija u kojima se te zračne luke nalaze, a ne udaljenošću od susjednih zračnih luka.

               (55)

               U pogledu javnog financiranja na temelju Odluke Vlade 398/1997 Rumunjska je pojasnila da iznosi nisu isplaćeni na početku godine na temelju predviđenih gubitaka i da nije točno da se višak ne vraća državi na kraju financijske godine, kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, već se takva financijska sredstva dodjeljuju u trenutku provedbe djelatnosti na temelju opravdanih razloga i u okviru odobrenog proračuna.

         5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

   5.1.   PRIMJEDBE PRIJEVOZNIKA CARPATAIR

               (56)

               Primjedbe zračnog prijevoznika Carpatair dijelom se odnose javno financiranje zračne luke Temišvar i prijevoznika Wizz Air. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., javno financiranje zračne luke Temišvar i prijevoznika Wizz Air predmet je drugog službenog istražnog postupka (17). U nastavku će Komisija stoga samo sažeti primjedbe prijevoznika Carpatair koje se odnose na ovaj predmet.

               (57)

               Carpatair tvrdi da se operativna potpora uglavnom smatra nezakonitom i suprotnom interesima EU-a te da bi se trebala dodijeliti samo u iznimnim okolnostima. Carpatair smatra da bi dodjeljivanje operativne potpore zračnim lukama narušilo industriju zbog sljedećih razloga:

                           (a)

                           nastalo bi nepošteno tržišno natjecanje između zračnih luka u EU-u i omogućilo bi se da zračna luka koja prima državnu potporu privlači zračne prijevoznike tako što će nuditi popuste na naknade zračne luke. Za zračne luke koje ne primaju potporu ne bi bilo moguće učinkovito tržišno natjecanje za zračne prijevoznike;

                           (b)

                           mjerom bi se potaknulo zračne luke koje primaju operativnu potporu da odobravaju velike popuste na naknade zračne luke, a takvi se popusti ne bi odobravali da zračne luke postupaju u skladu s tržišnim uvjetima.

               (58)

               Carpatair ističe da operativna potpora ima negativan učinak na tržišta zračnog prijevoza i usluga zračnih luka jer dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja među zračnim lukama i, u konačnici, do nepoštenog tržišnog natjecanja među zračnim prijevoznicima koji posluju u tim zračnim lukama. Prema tome, operativna potpora uzrokuje nepošteno tržišno natjecanje između zračnih luka u Rumunjskoj te negativno utječe i na zračne luke u susjednim zemljama, kao što je Mađarska.

         5.2.   PRIMJEDBE UDRUŽENJA RAA

               (59)

               RAA je neprofitan subjekt privatnog prava koji zastupa rumunjske civilne zračne luke.

               (60)

               Primjedbe udruženja RAA na odluku o pokretanju postupka usmjerene su na aspekte povezane s programom državne potpore za financiranje infrastrukture. RAA u biti navodi da infrastruktura većine regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj zahtijeva obnovu i da znatno zaostaje za infrastrukturom u zračnim lukama drugih država članica EU-a. RAA navodi da bi javno financiranje za unaprjeđenje infrastrukture zračnih luka bilo opravdano u izostanku mogućeg i pouzdanog alternativnog prijevoza u Rumunjskoj (ne postoje autoceste ni brzi vlakovi).

         5.3.   PRIMJEDBE ZRAČNE LUKE CLUJ – NAPOCA

               (61)

               Zračna luka Cluj – Napoca navodi da su sredstva javnog financiranja koja joj je dodijelilo lokalno vijeće služila samo za subvencioniranje negospodarskih djelatnosti i stoga nisu obuhvaćena područjem primjene članka 107. stavka 1. Ugovora.

               (62)

               Točnije, predmetni iznosi vjerojatno su bili namijenjeni pokrivanju troškova određenih negospodarskih djelatnosti koje se provode u prostorima zračne luke (kao što su granična kontrola, specijalna jedinica vojske, carina, policija, specijalna jedinica za zrakoplovstvo), kao i troškova pomoćne infrastrukture i opreme, uključujući održavanje, unaprjeđenje, upravljanje infrastrukturom, troškove pomoćnih usluga koje pruža zračna luka, sprječavanje požara, pomoć u hitnim situacijama, sigurnosne mjere. Zračna luka Cluj – Napoca navodi da su ti troškovi u nadležnosti države u izvršenju njezinih službenih ovlasti i stoga nisu obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama.

               (63)

               Zračna luka nadalje je dostavila primjedbu da u razdoblju 2007. – 2009. nije zabilježila operativne gubitke.

         6.   PRIMJEDBE RUMUNJSKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

               (64)

               Rumunjska je dopisom od 17. listopada 2011. dostavila Komisiji svoje primjedbe na opažanja koja su dostavile zainteresirane strane u istražnom postupku.

               (65)

               Iako su se te primjedbe isključivo odnosile na prijavljeni program državne potpore za infrastrukturna ulaganja, neke su od njih relevantne za ocjenu operativnih subvencija koje se ocjenjuju u okviru ove Odluke. Te su primjedbe sažete u nastavku.

               (66)

               Rumunjska je navela da većina rumunjskih regionalnih zračnih luka ima godišnji promet manji od 50 000 putnika i da nijedna od tih zračnih luka neće premašiti broj od 300 000 putnika do 2015. Na temelju toga Rumunjska smatra da nije vjerojatno da će javna potpora tim zračnim lukama utjecati na tržišno natjecanje i narušiti trgovinu među državama članicama,

               (67)

               niti će udaljenost između tih zračnih luka ikako utjecati na njihov razvoj. Naime, čak i u slučajevima gdje je zračna udaljenost između zračnih luka manja od 100 km, putovanje uglavnom traje više od dva sata pa predmetne zračne luke ne stvaraju konkurentski pritisak jedna na drugu.

         7.   OCJENA POTPORE

               (68)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., nakon što je Rumunjska povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja, službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu javnih sredstava dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. Ocjena navedena u nastavku stoga se odnosi na tu mjeru.

               (69)

               S obzirom na odluke o pokretanju službenog istražnog postupka za zračne luke Cluj – Napoca i Târgu Mureș donesene 31. srpnja 2015. (vidjeti prethodnu točku 39.) Komisija smatra primjerenim zatvoriti ovaj istražni postupak za sve zračne luke koje su njime obuhvaćene, osim za zračne luke Cluj – Napoca i Târgu Mureș. Komisija namjerava zatvoriti istražni postupak SA.30931 u pogledu tih dviju zračnih luka istodobno s istražnim postupcima pokrenutima 31. srpnja 2015. Zbog toga se ocjena navedena u nastavku odnosi samo na mjere dodijeljene u korist ostalih 11 zračnih luka.

         7.1.   POSTOJANJE POTPORE

               (70)

               U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama, osim ako je Ugovorom drukčije predviđeno.

               (71)

               Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. Ugovora kumulativni su. Stoga, kako bi se odlučilo smatraju li se mjere koje su predmet ispitivanja državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, svi prethodno navedeni uvjeti moraju biti ispunjeni. Točnije, za financijsku potporu moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

                           (a)

                           dodijelila ju je država ili je dodijeljena iz državnih sredstava;

                           (b)

                           njome se u povlašteni položaj stavljaju određena poduzeća ili proizvodnja određene robe;

                           (c)

                           njome se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje;

                           (d)

                           njome se utječe na trgovinu među državama članicama.

         7.1.1.
         Gospodarska djelatnost i koncept poduzetnika

               (72)

               U skladu s ustaljenom sudskom praksom Komisija najprije mora utvrditi jesu li upravitelji zračnih luka poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Konceptom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik i način na koji se financira (18). Svaka djelatnost koja čini ponudu robe ili usluga na određenom tržištu smatra se gospodarskom djelatnošću.

               (73)

               U predmetu Zračna luka Leipzig/Halle Opći sud utvrdio je da se od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) više ne može isključiti primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke.

               (74)

               Komisija stoga smatra da barem od 12. prosinca 2000. upravitelj zračne luke obavlja gospodarsku djelatnost i smatra ga se poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (vidjeti i točku 29. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

         7.1.2.
         Nadležnost javne politike

               (75)

               Iako se upravitelje zračnih luka mora smatrati poduzetnicima u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora barem od 12. prosinca 2000., treba podsjetiti da nisu sve djelatnosti upravitelja zračnih luka nužno gospodarske naravi (vidjeti i točku 34. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.) (19).

               (76)

               Sud je utvrdio da djelatnosti koje su obično u nadležnosti države u izvršenju njezinih službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i nisu u području primjene pravila dodjele državnih potpora.

               (77)

               Stoga financiranje djelatnosti koje su u nadležnosti javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu. (20) Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezanih s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima (vidjeti i točku 35. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.) (21).

               (78)

               Međutim, javno financiranje negospodarskih djelatnosti ne smije dovesti do neopravdane diskriminacije između zračnih prijevoznika i upravitelja zračnih luka. Doista, ustaljena je sudska praksa da postoji prednost kada javna tijela oslobode poduzeća troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim djelatnostima (22). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka koji iste usluge pružaju u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji mogu imati prednost čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima (vidjeti i točku 37. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

               (79)

               Rumunjska nije ni u jednom trenutku tvrdila da su se sredstvima financiranja dodijeljenima bilo kojoj od regionalnih zračnih luka koje su predmet ove Odluke pokrivali troškovi koji bi se smatrali troškovima u nadležnosti javne politike, niti je ijedan upravitelj zračne luke, osim upravitelja zračne luke Cluj – Napoca, tijekom istražnog postupka tvrdio da je to slučaj. Činjenica je da je mehanizam naknada osmišljen za pokrivanje razlike između prihoda i gubitaka zračnih luka, a da se ne pravi razlika između troškova u nadležnosti javne politike i drugih vrsta troškova. To pitanje može ostati otvoreno u pogledu zračnih luka Cluj – Napoca Airport i Târgu Mureș jer se ovom Odlukom ne zatvara istražni postupak koji je u tijeku ze zračne luke. U pogledu ostalih zračnih luka Komisija zaključuje da mjere ne čine naknadu za troškove u nadležnosti javne politike.

         7.1.3.
         Državna sredstva i pripisivost državi

               (80)

               Koncept državne potpore primjenjuje se na svaku prednost koja se dodjeljuje izravno ili neizravno i koju iz državnih sredstava financira sama država ili bilo koje posredničko tijelo koje djeluje na temelju ovlasti koje su mu dodijeljene. Stoga se primjenjuje i na sve prednosti koje dodjeljuju regionalna ili lokalna tijela država članica, bez obzira na njihov status i opis (23).

               (81)

               U ovom slučaju sredstva financiranja izravno dodjeljuju država ili lokalna tijela iz vlastitih sredstava. Komisija stoga potvrđuje da su sve mjere koje se ocjenjuju dodijeljene državnim sredstvima i pripisive državi.

         7.1.4.
         Selektivna gospodarska prednost

               (82)

               Sredstva javnog financiranja dodijeljena upraviteljima zračnih luka bila su usmjerena na prijeboj gubitaka nastalih pri provedbi njihovih redovnih djelatnosti. Ništa u činjeničnim dokazima dostupnima Komisiji ili u primjedbama koje su dostavile Rumunjska ili treće strane ne upućuje na to da su tijela koja dodjeljuju sredstva mogla očekivati povrat financijskih sredstava kao rezultat tih mjera financiranja kad su ih odlučila dodijeliti. Stoga predmetne mjere nisu u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

               (83)

               Tijekom istražnog postupka Rumunjska je tvrdila da će sporno javno financiranje činiti naknadu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa.

               (84)

               U slučaju poduzetnika kojima je povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa, kako bi se zaključilo smatraju li se mjere u okviru ocjene gospodarskom prednošću u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija mora ispitati ispunjivanje uvjeta koje je Sud utvrdio u svojoj presudi u predmetu Altmark (24). Ti se uvjeti mogu sažeti na sljedeći način:

                           (a)

                           poduzetniku koji prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javne usluge i te obveze moraju biti jasno određene; (dalje u tekstu: „Altmark 1”);

                           (b)

                           parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju biti utvrđeni unaprijed, na objektivan i transparentan način (dalje u tekstu: „Altmark 2”);

                           (c)

                           naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (dalje u tekstu: „Altmark 3”);

                           (d)

                           ako u konkretnom slučaju poduzetnik kojem je povjereno izvršenje obveze pružanja javne usluge nije izabran na temelju postupka javnog natječaja koji bi omogućio izbor ponuditelja koji bi takve usluge mogao pružiti po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi tipičan poduzetnik kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjivanje zahtjeva javne usluge imao pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (dalje u tekstu: „Altmark 4”).

               (85)

               Ta četiri uvjeta moraju biti kumulativno ispunjena. Stoga, ako jedan od njih nije ispunjen, ne može se tvrditi da predmetne mjere ne uključuju gospodarsku prednost na temelju presude Altmark.

         7.1.4.1.   Altmark 1

               (86)

               Zahtjev prvog uvjeta iz presude Altmark podudara se sa zahtjevom propisanim člankom 106. stavkom 2. Ugovora da usluga od općega gospodarskog interesa mora biti jasno povjerena i definirana (25).

               (87)

               Članak 106. stavak 2. Ugovora primjenjuje se samo na „[p]oduzeća kojima je povjereno obavljanje” usluge od općega gospodarskog interesa. Sud dosljedno naglašava potrebu za aktom o povjeravanju (26). Potreba za jasnom definicijom usluge od općega gospodarskog interesa stoga je svojstvena ideji povjeravanja i neodvojiva je od nje te proizlazi izravno iz članka 106. stavka 2. Ugovora.

               (88)

               U Komunikaciji o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2001. Komisija je već naglasila poveznicu između jasne definicije, povjeravanja te nužnosti i proporcionalnosti naknade za usluge od općega gospodarskog interesa na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora (27). U točki 22. te Komunikacije objašnjava se da „u svakom slučaju, za primjenu iznimke predviđene člankom 106. stavkom 2. Ugovora, misija pružanja javne usluge mora biti jasno definirana i izričito povjerena aktom javnog tijela […]. Ta je obveza potrebna za osiguranje pravne sigurnosti i transparentnosti u odnosu na građane i nužna kako bi Komisija mogla obaviti procjenu proporcionalnosti.” Povjeravanje i definicija stoga su logičan preduvjet za sve smislene procjene proporcionalne razine svih naknada. Sudovi Unije dosljedno naglašavaju potrebu za jasnom definicijom obveza pružanja javne usluge za primjenu iznimke iz predmeta Altmark i članka 106. stavka 2. Ugovora (28).

               (89)

               Osim toga, u Komunikaciji Komisije iz 2011. o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (29) pojašnjava se da usluga od općega gospodarskog interesa i obveze pružanja javne usluge moraju unaprijed biti jasno definirane. U skladu s njezinom točkom 51., da bi se primjenjivao članak 106. stavka 2. Ugovora pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora biti povjereno jednom poduzetniku ili više njih. Država stoga mora predmetnom poduzetniku povjeriti posebnu zadaću. Prvim kriterijem iz predmeta Altmark zahtijeva se da poduzetnik ispunjuje obveze pružanja javne usluge. U skladu s tim, za postupanje u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark nužno je povjeravanje javne usluge kojim se definiraju obveze pružatelja usluge od općega gospodarskog interesa i javnog tijela koje povjerava predmetnu uslugu od općega gospodarskog interesa. U skladu s točkom 52. zadaća obavljanja javne usluge mora se povjeriti s pomoću jednog akta ili više njih u kojima se barem moraju utvrditi obveze pružanja javne usluge, poduzetnik i, prema potrebi, obuhvaćeno državno područje te priroda svih isključivih ili posebnih prava koja poduzetniku dodjeljuje predmetno tijelo.

               (90)

               U ovom slučaju Rumunjska tvrdi da sredstva javnog financiranja dodijeljena predmetnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. čine naknadu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa. Rumunjska tvrdi da su Odlukom Vlade 398/1997 na jasan i transparentan način utvrđene obveze pružanja javne usluge, parametri za izračun naknade i mehanizmi za izbjegavanje prekomjerne naknade.

               (91)

               Međutim, dok je u Odluci Vlade 398/1997 utvrđeno da će se operativni i kapitalni troškovi zračnih luka koje su u njoj navedene pokriti vlastitim sredstvima uz dopunu javnog financiranja te su navedene djelatnosti koje obavljaju upravitelji zračnih luka u svim predmetnim zračnim lukama (tj. nisu navedene posebno za svaku zračnu luku), njome nisu uvedene jasne obveze pružanja javne usluge nijednom upravitelju zračne luke.

               (92)

               U pogledu zračne luke Constanța, iako je Odlukom Vlade 523/1998 utvrđeno koji se troškovi dopunjuju javnim financiranjem ili se u potpunosti pokrivaju javnim financiranjem te su navedene djelatnosti koje obavlja upravitelj zračne luke, njome nisu uvedene jasne obveze pružanja javne usluge nijednom upravitelju zračne luke.

               (93)

               Tvrdnja Rumunjske da će usluge zračne luke biti ključne za gospodarski razvoj pojedine regije ili da su namijenjene ispunjenju strateškog cilja u pogledu sigurnosti nije dovoljna da bi se smatralo da je korisnicima pravilno povjerena usluga od općega gospodarskog interesa u okviru obveze pružanja javne usluge.

               (94)

               Pitanje mogu li se predmetne zračne luke smatrati stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa Komisija ostavlja otvorenim jer ocjena u tom pogledu nije nužna s obzirom na to da, kako je prethodno objašnjeno, obveze pružanja javne usluge nisu jasno definirane u aktu o povjeravanju. Komisija stoga u tom pogledu ne mora zauzeti stajalište.

               (95)

               Stoga predmetne mjere nisu u skladu s kriterijem Altmark 1.

         7.1.4.2.   Altmark 4

               (96)

               Četvrtim kriterijem u predmetu Altmark predviđeno je da naknada mora biti ograničena na najmanji iznos potreban kako je se ne bi smatralo potporom. Taj je kriterij ispunjen ako je primatelj naknade odabran na temelju natječajnog postupka kojim bi se omogućio izbor ponuditelja koji bi mogao traženu uslugu od općega gospodarskog interesa pružiti po najmanjem trošku za zajednicu, ili, u suprotnom, ako je naknada izračunana upućivanjem na troškove učinkovitog poduzetnika.

               (97)

               U tom slučaju korisnici nisu odabrani na temelju natječajnog postupka. Osim toga, nema dokaza o tome da je razina naknade određena na temelju analize troškova koje bi tipičan poduzetnik, kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za ispunjivanje potrebnih zahtjeva javne usluge, imao pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (nije točno utvrđeno – vidjeti uvodne izjave 86. – 95.). Komisija stoga smatra da se ne može zaključiti da je predmetno javno financiranje određeno na temelju troškova učinkovitog poduzetnika.

               (98)

               Dakle mjere koje su predmet istražnog postupka nisu u skladu s kriterijem Altmark 4.

         7.1.4.3.   Zaključak – postojanje selektivne gospodarske prednosti

               (99)

               Budući da nisu ispunjeni uvjeti Altmark 1 i 4, Komisija zaključuje da četiri uvjeta koja je Sud utvrdio u predmetu Altmark nisu kumulativno ispunjena u ovom slučaju. Budući da mjere koje se ocjenjuju nisu u skladu ni s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 82., njima je nastala gospodarska prednost za upravitelje zračnih luka.

               (100)

               Nadalje, ta je gospodarska prednost selektivna jer je usmjerena na određene poduzetnike koji pripadaju određenom gospodarskom sektoru, a to je sektor zračnih luka.

         7.1.5.
         Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

               (101)

               Tržišno natjecanje među zračnim lukama može se ocijeniti s obzirom na kriterije odabira zračnih prijevoznika te, posebno, usporedbom čimbenika poput vrsta usluga zračnih luka koje se pružaju i obuhvaćenih klijenata, stanovništva ili gospodarske djelatnosti, zagušenja, mogućnosti cestovnog pristupa, kao i razine pristojbi i ukupnih komercijalnih uvjeta za upotrebu infrastrukture i usluga zračne luke (vidjeti točku 43. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

               (102)

               Osim toga, upravitelji zračnih luka u međusobnom su tržišnom natjecanju za upravljanje infrastrukturom zračne luke, među ostalim u lokalnim i regionalnim zračnim lukama. Stoga bi se javnim financiranjem zračne luke moglo narušiti tržišno natjecanje na tržištima za upravljanje infrastrukturom zračne luke. Osim toga, javnim financiranjem zračnih luka može se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu na tržištima zračnog prijevoza diljem Unije. Konačno, javnim financiranjem zračnih luka moglo bi utjecati i na intermodalno tržišno natjecanje (vidjeti točku 44. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

               (103)

               Stoga se mjerama koje se ocjenjuju narušavalo ili barem prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecalo na trgovinu među državama članicama.

         7.1.6.
         Zaključak o postojanju državne potpore

               (104)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da mjere koje se ocjenjuju čine državnu potporu tim zračnim lukama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

         7.2.   VRSTA POTPORE: POSTOJEĆA ILI NOVA POTPORA?

               (105)

               Ocjena provedena u odjeljku 3.2.2. odluke o pokretanju postupka pod naslovom „Vrsta potpore: postojeća ili nova potpora” (točke 93. do 95.) u pogledu toga bi li potporu trebalo smatrati postojećom ili novom potporom na temelju odredaba Priloga V. Aktu o uvjetima pristupanja Republike Bugarske i Rumunjske. Stoga se mjere na smatraju postojećom potporom.

         7.3.   ZAKONITOST POTPORE

               (106)

               Mjere koje su predmet istražnog postupka stupile su na snagu prije službenog odobrenja Komisije. Stoga one čine nezakonitu potporu, osim ako ispunjuju mjerodavne uvjete akta Unije kojim se predviđa skupno izuzeće od obveze obavješćivanja iz članka 108. UFEU-a. za određene kategorije potpore. U tom je slučaju jedini mogući akt kojim se potencijalno moglo predvidjeti takvo izuzeće Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.

               (107)

               Tijekom istražnog postupka Rumunjska je navela da bi potpora dodijeljena za 13 predmetnih zračnih luka bila u skladu s uvjetima navedenima u Odluci o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., koja je bila na snazi kad su dodijeljene predmetne mjere.

               (108)

               Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala se na sljedeće zračne luke:

                           (a)

                           zračne luke u kojima godišnji promet ne premašuje 1 000 000 putnika;

                           (b)

                           zračne luke s godišnjim prometom prije oporezivanja manjim od 100 milijuna EUR tijekom dviju financijskih godina prije dodjele usluge od općega gospodarskog interesa, koje primaju godišnju naknadu manju od 30 milijuna EUR (30).

               (109)

               Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala se samo na potporu u obliku naknade za javne usluge za stvarne usluge od općega gospodarskog interesa. Kako bi ostvarila korist od tog izuzeća, naknada za javnu uslugu pružanja usluge od općega gospodarskog interesa mora ispunjivati i detaljne uvjete utvrđene člancima 4., 5. i 6. Odluke. (31)

               (110)

               Člankom 4. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. zahtijeva se da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzetniku povjeri na temelju jednog službenog akta ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuju priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za obračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Člankom 5. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. utvrđeno je da iznos mora biti ograničen na ono što je nužno za pokrivanje troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit. Konačno, člankom 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. od država članica zahtijeva se da provode redovne kontrole kako bi osigurale da se poduzećima ne dodjeljuje naknada koja premašuje iznos utvrđen u skladu s člankom 5.

               (111)

               Kako je navedeno u odjeljku 7.1.4.1., Rumunjska nije dokazala da su upraviteljima zračnih luka povjerene jasno definirane obveze pružanja javne usluge navodnim aktima o povjeravanju na koje se oslonila, odnosno Odlukom Vlade 398/1997 i Odlukom Vlade 523/1998. Stoga zahtjevi iz članka 4. nisu ispunjeni.

               (112)

               Zbog toga se potpora za 11 upravitelja zračnih luka ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ni izuzeti iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.

               (113)

               U skladu s člankom 10. Odluke Komisije 2012/21/EU (32) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011.”), svaka potpora koja je stupila na snagu prije stupanja na snagu Odluke, a nije bila usklađena s unutarnjim tržištem niti je bila izuzeta od obveze prijave u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., no ispunjuje uvjete utvrđene Odlukom, smatrat će se usklađenom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prethodne prijave. Zbog razloga sličnih onima iz odjeljka 7.1.4.1. potporom se ne ispunjuju uvjeti utvrđeni u člancima 4., 5. i 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011., koji su uvelike slični člancima 4., 5. i 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. Stoga se potpora ne može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ni izuzeti iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011.

               (114)

               Predmetne mjere stoga čine nezakonitu državnu potporu.

         7.4.   SPOJIVOST POTPORE

               (115)

               Zbog prethodno navedenih razloga potpora se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. i Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011. Stoga će Komisija ocijeniti spojivost predmetnih mjera na temelju kriterija utvrđenih u Okviru za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., odnosno u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., koje se čine kao jedini mogući pravni temelji u okviru kojih bi se te mjere mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

         7.4.1.
         Spojivost na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

               (116)

               Člankom 106. stavkom 2. ugovora utvrđeno je da „[p]oduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod, podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, a osobito pravilima o tržišnom natjecanju, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.”

               (117)

               Tim je člankom predviđeno odstupanje od zabrane državne potpore iz članka 107. Ugovora u mjeri u kojoj je potpora nužna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa prema prihvatljivim ekonomskim uvjetima. Na temelju članka 106. stavka 3. Ugovora zadatak je Komisije osigurati primjenu tog članka, među ostalim utvrđivanjem u kojim su uvjetima kriteriji nužnosti i proporcionalnosti ispunjeni.

               (118)

               Prije 31. siječnja 2012. Okvir Zajednice za državnu potporu u obliku naknade za javne usluge (dalje u tekstu: „Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) (33) i Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. činili su politiku Komisije u pogledu primjene odstupanja iz članka 106. stavka 2. Ugovora.

               (119)

               Novi paket o uslugama od općega gospodarskog interesa, koji je uključivao Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (2011.) (dalje u tekstu: „Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.”) (34) i Odluku o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011., stupio je na snagu 31. siječnja 2012.

               (120)

               U skladu s točkom 69. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. „Komisija će primjenjivati načela utvrđena u ovoj Komunikaciji na nezakonite potpore o kojima odluku donese nakon 31. siječnja 2012., čak i ako je potpora dodijeljena prije tog datuma”.

               (121)

               Točkom 16. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. utvrđeni su zahtjevi kako bi se usluga od općega gospodarskog interesa mogla smatrati valjano povjerenom. Posebno se njegovom točkom 16. podtočkom (a) utvrđuje da se u aktu o povjeravanju moraju navesti sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge. Stoga se zbog istih razloga koji su već navedeni u prethodnim odjeljcima 7.1.4.1. i 7.3. u ovom predmetu potpora ne može smatrati spojivom u skladu s Okvirom za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

               (122)

               Komisija stoga smatra da se predmetna mjera potpore ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora.

         7.4.2.
         Spojivost na temelju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

               (123)

               Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene zračnim lukama prije 4. travnja 2014. (35). Uvjeti spojivosti utvrđeni u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. za operativne potpore zračnim lukama razlikuju se ovisno o tome je li potpora dodijeljena prije ili nakon 4. travnja 2014., datuma stupanja Smjernica na snagu (36).

               (124)

               Operativne potpore dodijeljene prije stupanja na snagu Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., odnosno prije 4. travnja 2014., mogu se proglasiti spojivima ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

                           (a)

                              doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: taj je uvjet ispunjen ako se, među ostalim, potporom povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija ili olakšava regionalni razvoj (37);

                           (b)

                              prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike: države članice moraju pokazati da je državna potpora odgovarajući instrument za postizanje željenog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom (38);

                           (c)

                              potreba za intervencijom države: potpora bi trebala biti usmjerena na situacije u kojima može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti (39);

                           (d)

                              postojanje učinka poticaja: taj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi, u izostanku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (40);

                           (e)

                              razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na najmanji potrebni iznos): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava (41);

                           (f)

                              izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu
                               (42).

         7.4.2.1.   Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

               (125)

               Cilj je mjera operativne potpore dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama bio omogućiti da zračne luke imaju dovoljno kapitala kako bi nastavile održivo poslovati. Rumunjska navodi da regionalne zračne luke imaju ključnu ulogu u promicanju pristupačnosti prihvatnih područja, a predmetnim financiranjem povećavaju se zaštita, sigurnost i učinkovitost zračnih luka te se istodobno pridonosi ostvarivanju širih regionalnih razvojnih ciljeva. Osim toga, najpogodniji je način prijevoza u te regije i iz njih putovanje zrakom, uz cestovne/željezničke usluge koje u Rumunjskoj zbog lošeg stanja infrastrukture uključuju znatno dulja putovanja.

               (126)

               Neovisno o tome, Komisija napominje da bi se, s obzirom na veliku blizinu nekih od zračnih luka u istražnom postupku, mogućim dupliciranjem infrastrukture zračnih luka mogao otežati pronalazak financijskih sredstava za zračne luke koje ispunjuju jasno definiran cilj od zajedničkog interesa. Stoga Komisija mora ocijeniti da se financiranjem tih zračnih luka ne dovodi do dupliciranja infrastrukture zračnih luka u istom prihvatnom području.

               (127)

               U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. „prihvatno područje zračne luke” definirano je kao zemljopisna granica tržišta koja se obično postavlja na otprilike 100 kilometara ili 60 minuta putovanja automobilom, autobusom, vlakom ili vlakom velikih brzina. Definicijom prihvatnog područja određene zračne luke treba uzeti u obzir specifičnosti svake zračne luke. Veličina i oblik prihvatnog područja ovise o različitim značajkama zračne luke, uključujući poslovni model, lokaciju i odredišta s kojima je povezana.

               (128)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., jedine zračne luke koje su predmet ove ocjene jer uz njih u prihvatnom području od 100 km ili 60 minuta putovanja cestom, vlakom ili vlakom velikih brzina, kako je utvrđeno u točki 25. podtočki (l) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., postoji još jedna zračna luka jesu Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea. Za sve ostale zračne luke Komisija smatra da je potpora pridonijela održavanju rada infrastrukture potrebne za mobilnost građana i pristupačnost regija u kojima se nalaze zračne luke, posebno s obzirom na lošu kvalitetu cestovne i željezničke infrastrukture. Stoga se za te zračne luke potporom pridonijelo ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa za Uniju. Za preostale zračne luke Komisija napominje sljedeće:

      Zračna luka Arad

               (129)

               Zračna luka Arad udaljena je samo 50 km od Temišvara, što podrazumijeva putovanje cestom u trajanju od 40 minuta.

               (130)

               Zračne luke Temišvar i Arad imale su različite poslovne modele u razdoblju 2007. – 2009. Temišvar je bio etablirana zračna luka koja je slijedila znatno drukčiji poslovni model od zračne luke Arad. Zračna luka Temišvar nudila je brojne redovne letove regionalnih i međunarodnih tradicionalnih zračnih prijevoznika koji su povezivali Temišvar s nizom rumunjskih i europskih gradova (43), dok se, kako je navedeno u uvodnim izjavama 28. i 31., poslovni model zračne luke Arad temeljio na niskotarifnom prometu. Te su dvije zračne luke nastavile poslovati s različitim poslovnim modelima i od 2009. nadalje, pri čemu se niskotarifni promet u zračnoj luci Arad drastično smanjio, a zatim i nestao (zračna je luka 2015. zabilježila samo 8 632 putnika, a, u skladu s javno dostupnim informacijama, 2016. nije imala komercijalnog putničkog prometa), a zračna luka Temišvar usmjerila se na niskotarifni promet. Činjenica da su poslovni modeli zračnih luka Temišvar i Arad bili različiti tijekom razdoblja za koje se provodi ocjena i kasnije upućuje na to da te dvije zračne luke nisu potpuno zamjenjive.

               (131)

               U skladu s točkom 85. Smjernica za zračni prijevoz dupliciranjem neprofitabilnih zračnih luka ili izgradnjom dodatnih neiskorištenih kapaciteta ne pridonosi se ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. U tom pogledu Komisija napominje da je zračna luka Temišvar bila profitabilna tijekom razdoblja za koje se provodi ocjena. Osim toga, zračna luka Temišvar provela je ulaganja u različite terminale u razdoblju 2007. – 2010. kako bi proširila svoj kapacitet i uzela u obzir povećan zračni promet (npr. proširenje i modernizacija terminala za međunarodne letove 2007., proširenje odlaznog terminala za domaće letove u razdoblju 2008. – 2010.). Stoga je zračna luka Temišvar, koja je već bila znatno veća, morala ulagati u svoj rast te nije vjerojatno da bi bez potpore zračnoj luci Arad zračna luka Temišvar mogla apsorbirati promet zračne luke Arad bez daljnjih ulaganja. To je još jedna naznaka za nepotpunu razinu zamjenjivosti između tih zračnih luka.

               (132)

               S obzirom na argumente navedene u uvodnim izjavama 130. i 131. Komisija smatra da, iako se zračna luka Arad nalazi u istom prihvatnom području kao zračna luka Temišvar, nema dupliciranja između tih dviju zračnih luka.

               (133)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija može zaključiti da se potporom zračnoj luci Arad pridonijelo mobilnosti građana i pristupačnosti regije u kojoj se ona nalazi te se stoga pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa.

      Zračne luke Baia Mare i Satu Mare

               (134)

               Zračne luke Baia Mare i Satu Mare međusobno su udaljene 76 km i obje su uglavnom nudile redovne letove rumunjskog nacionalnog prijevoznika TAROM prema Bukureštu. Na temelju javno dostupnih informacija u zračnoj luci Baia Mare tijekom razdoblja 2007. – 2009. TAROM je nudio nekoliko tjednih letova prema Bukureštu, dok je prijevoznik Austrian Airlines nudio jedno odredište (Beč) u razdoblju od travnja 2008. do veljače 2009., a Blueair je nudio letove prema trima europskim odredištima samo tijekom nekoliko mjeseci (od listopada do prosinca 2009.). Osim toga, TAROM je nudio nekoliko letova tjedno iz zračne luke Satu Mare prema Bukureštu. Međutim, s obzirom na loše stanje cestovne infrastrukture u tom području putovanje između tih dviju zračnih luka traje jedan sat i 10 minuta cestom, što premašuje kriterij trajanja putovanja od 60 minuta koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni promet iz 2014.

               (135)

               Osim toga, kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., postojala je razlika u veličini zrakoplova koji su se mogli redovno upotrebljavati u tim dvjema zračnim lukama s obzirom na razliku u infrastrukturi.

               (136)

               Stoga, s obzirom na argumente navedene u uvodnim izjavama 134. i 135., iako su te dvije zračne luke međusobno udaljene manje od 100 kilometara, što je kriterij udaljenosti koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja neke zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija smatra da među njima nema dupliciranja.

               (137)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da se potporom koju je primila svaka od tih dviju zračnih luka pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti u područjima u kojima se nalaze te zračne luke.

      Zračna luka Constanța

               (138)

               Zračna luka Constanța udaljena je 45 km, odnosno 30 minuta putovanja od zračne luke Tuzla. Zračna luka Constanța u razdoblju 2007. – 2009. nudila je redovne letove prema nekoliko europskih odredišta i stoga je imala drukčiji poslovni model u usporedbi sa zračnom lukom Tuzla, koja nije nudila usluge zračne luke za komercijalni zračni prijevoz i bila je usmjerena na specijalizirane letove (npr. za poljoprivredne potrebe, za potrebe oglašavanja te letove za rekreaciju, osposobljavanje i hitne slučajeve). Dakle, iako se zračna luka Tuzla nalazi u istom prihvatnom području kao zračna luka Constanța, ne može se smatrati „zračnom lukom” u smislu točke 25. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., a time ni dupliciranjem infrastrukture zračne luke Constanța.

               (139)

               Na temelju toga Komisija zaključuje da se potporom zračnoj luci Constanța pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti u području u kojem se zračna luka nalazi.

      Zračna luka Oradea

               (140)

               Zračna luka Oradea udaljena je 80 km od Debrecina (Mađarska), ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta (zbog prelaska granice koja nije dio schengenskog prostora).

               (141)

               Osim toga, tijekom razdoblja 2007. – 2009. te zračne luke imale su različit poslovni model jer je zračna luka Oradea nudila domaće letove regionalnih i nacionalnih tradicionalnih zračnih prijevoznika, a zračna luka Debrecin u to je vrijeme bila usmjerena na čarterske letove (niskotarifni promet razvio se tek u posljednjih nekoliko godina). To je naznaka za to da te dvije zračne luke u razdoblju za koje se provodi ocjena nisu bile potpuno zamjenjive. Stoga, iako su te dvije zračne luke međusobno udaljene manje od 100 kilometara, što je kriterij udaljenosti koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja neke zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija zaključuje da među njima nema dupliciranja.

               (142)

               Na temelju navedenog Komisija smatra da se potporom zračnoj luci Oradea pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti na području na kojemu se ta zračna luka nalazi.

         7.4.2.2.   Potreba za intervencijom države, prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike, postojanje učinka poticaja, proporcionalnost iznosa potpore

               (143)

               Kad je riječ o nužnosti potpore, točkom 116. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. zahtijeva se da se operativnom potporom može dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti. U skladu s točkom 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. države članice moraju pokazati da je državna potpora odgovarajuća za postizanje željenog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom. To je primjenjivo ako bi bez predmetne potpore predmetne rumunjske zračne luke vjerojatno bile prisiljene napustiti tržište, čime bi se rumunjskim regijama oduzela prijevozna infrastruktura koja ima važnu ulogu u njihovoj pristupačnosti i razvoju, ili znatno umanjiti svoju djelatnost. U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. manje zračne luke mogu imati poteškoće pri osiguravanju financijskih sredstava za svoje poslovanje bez javnog financiranja. U skladu s točkom 118. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. zračne luke s putničkim prometom manjim od 200 000 putnika godišnje možda u velikoj mjeri neće moći pokriti svoje operativne troškove. U tom smislu Komisija napominje da je promet u 11 zračnih luka koje su predmet ove ocjene bio manji od 200 000 putnika u razdoblju 2007. – 2009.

               (144)

               U skladu s točkom 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativne potpore imaju učinak poticaja ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena. U ovom bi se slučaju djelatnost korisnika bez potpore znatno umanjila, a možda i prekinula u potpunosti zbog nepokrivenih gubitaka. U skladu s točkom 125. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. Mjere koje su predmet istražnog postupka bile su ograničene na najmanji iznos potreban za to da se prebiju gubitci i da se zračnim lukama omogući da nastave održivo poslovati.

               (145)

               Stoga Komisija zaključuje da je sva operativna potpora bila potrebna i ograničena na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava.

         7.4.2.3.   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

               (146)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., jedine zračne luke koje su predmet ove ocjene jer uz njih u krugu od 100 km ili 60 minuta putovanja cestom, vlakom ili vlakom velikih brzina postoji još jedna zračna luka jesu Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 128., za sve ostale zračne luke Komisija smatra da je potpora pridonijela održavanju rada infrastrukture potrebne za mobilnost građana i pristupačnost regija u kojima se nalaze te zračne luke, posebno s obzirom na lošu kvalitetu cestovne i željezničke infrastrukture. Stoga se za te zračne luke potporom pridonijelo ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa za Uniju i nije se dovelo do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. U pogledu preostalih zračnih luka Komisija napominje sljedeće.

      Zračna luka Arad

               (147)

               Komisija napominje da je u razdoblju za koje se provodi ocjena zračna luka Arad imala vrlo ograničen promet, gledajući u apsolutnim iznosima i u usporedbi sa zračnom lukom Temišvar (udaljena 50 km i 40 minuta putovanja). Godišnji broj putnika u zračnoj luci Arad iznosio je između 67 183 i 128 835 u razdoblju za koje se provodi ocjena, dok je broj putnika u zračnoj luci Temišvar iznosio između 859 329 i 991 758 putnika godišnje. Promet u zračnoj luci Arad 2007. iznosio je samo 7,8 %, 2008. iznosio je samo 14,5 %, a 2009. iznosio je samo 8,8 % prometa u zračnoj luci Temišvar. Učinak potpore koju je primila zračna luka Arad na zračnu luku Temišvar u pogledu tržišnog natjecanja vrlo je ograničen s obzirom na razliku u razini prometa između tih dviju zračnih luka (44). Općenitije gledano, ukupni učinci potpore u pogledu tržišnog natjecanja bili su skromni s obzirom na mali obujam prometa u zračnoj luci. Osim toga, ne čini se da je razvoj prometa u tim dvjema zračnim lukama povezan. Promet u zračnoj luci Arad povećao se sa 67 183 putnika 2007. na 128 835 2008. i smanjio se na oko 88 147 putnika 2009., dok se promet u zračnoj luci Temišvar stalno povećavao (s 859 329 putnika 2007. na 886 083 putnika 2008. i 991 758 putnika 2009.) (45). To nepostojanje povezanosti upućuje na to da su te dvije zračne luke služile različitim potrebama i tržišnim segmentima te da se nisu samo međusobno duplicirale.

               (148)

               Nadalje, s obzirom na to da je zračna luka Temišvar bila profitabilna od 2007. do 2009. i provodila ulaganja kako bi povećala svoj kapacitet, nije vjerojatno da je učinak potpore na zračnu luku Arad imao bitan učinak na poslovanje zračne luke Temišvar.

               (149)

               S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da je narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom bilo ograničeno i da nije premašivalo doprinos potpore za mobilnost i pristupačnost.

      Zračne luke Baia Mare i Satu Mare

               (150)

               S obzirom na iznimno nisku razinu prometa u tim dvjema zračnim lukama u razdoblju za koje se provodi ocjena (od 15 334 putnika 2007. do 24 983 putnika 2009. za zračnu luku Baia Mare te od 5 883 putnika do 11 101 putnika 2009. za zračnu luku Satu Mare) i razliku u veličini vrsta zrakoplova koji se upotrebljavaju kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., Komisija zaključuje da su narušavanja tržišnog natjecanja prouzročena potporom bila vrlo ograničena i nisu premašivala pozitivan doprinos potpore za mobilnost i pristupačnost.

      Zračna luka Constanța

               (151)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 138., zračna luka Constanța, koja je nudila komercijalni promet, imala je drukčiji poslovni model od obližnje zračne luke Tuzla, koja nije nudila usluge zračne luke za komercijalni zračni prijevoz. Zračna luka Tuzla i nije „zračna luka” u smislu točke 25. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Osim toga, zračna luka Constanța imala je vrlo malen obujam prometa u razdoblju za koje se provodi ocjena, čime se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno potporom koju je primila. Stoga Komisija smatra da doprinos potpore koju je primila zračna luka Constanța u razdoblju 2007. – 2009. za mobilnost i pristupačnost premašuje svako narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno tom potporom.

      Zračna luka Oradea

               (152)

               Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 37. i 140., zračna luka Oradea udaljena je 80 km od Debrecina (Mađarska), ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta (zbog prelaska granice koja nije dio schengenskog prostora). Osim toga, zračna luka Oradea imala je vrlo malen obujam prometa u razdoblju 2007. – 2009. (manje od 40 000 putnika) i drukčiji poslovni model u usporedbi sa zračnom lukom Debrecin (vidjeti uvodnu izjavu 141.).

               (153)

               Na temelju toga Komisija smatra da doprinos potpore koju je primila zračna luka Oradea za mobilnost i pristupačnost premašuje svako narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno tom potporom.

         7.4.3.
         Zaključak o spojivosti potpore

               (154)

               Na temelju prethodne ocjene Komisija zaključuje da je potpora dodijeljena u razdoblju 2007. – 2009. rumunjskim zračnim lukama Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța u razdoblju 2007. – 2009. spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

               (155)

               Tom se ocjenom nikako ne dovodi u pitanje moguća buduća ocjena Komisije u pogledu bilo koje moguće potpore dodijeljene tim zračnim lukama nakon 4. travnja 2014. jer bi takvu potporu trebalo ocijeniti s obzirom na kriterije koji se razlikuju od onih koji su primjenjivi na predmetne mjere (46).

         8.   ZAKLJUČAK

               (156)

               Sredstva financiranja koja su dodijelila rumunjska javna tijela u razdoblju 2007. – 2009. zračnim lukama Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța čine nezakonitu državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

               (157)

               Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 69. istražni postupak u pogledu sredstava javnog financiranja dodijeljenih zračnim lukama Cluj-Napoca i Târgu Mureș u razdoblju 2007. – 2009. ostaje otvoren,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Sredstva javnog financiranja koja je Rumunjska osigurala u razdoblju 2007. – 2009. za rumunjske zračne luke Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța u iznosu od 490 401,3 tisuće RON čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije provedenu uz povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
   2.   Državna potpora iz stavka 1. spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. rujna 2016.

            Za Komisiju

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  SL C 207, 13.7.2011., str. 3.

      (2)  Zračne luke „kategorije D”, odnosno zračne luke s prometom manjim od jednog milijuna putnika, kako su utvrđene u smjernicama iz 2005. za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.).

      (3)  Službeni istražni postupak odnosi se na prijavljeni program dodjele javnih sredstava za potporu razvoju infrastrukture u malim regionalnim zračnim lukama, kao i na sredstva javnog financiranja za pokrivanje operativnih gubitaka dodijeljena određenim zračnim lukama.

      (4)  Vidjeti bilješku 1.

      (5)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za obavljanje javne usluge koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67.)

      (6)  SL C 99, 4.4.2014., str. 3.

      (7)  Vidjeti bilješku 2.

      (8)  Državna potpora – Rumunjska – Državna potpora SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10)) – Međunarodna zračna luka Temišvar – Wizz Air – Poziv na podnošenje primjedaba u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a (SL C 270, 13.9.2011., str. 11.).

      (9)  Odlukom Vlade 523/1998 predviđeno je sljedeće: i. kapitalni izdatci povezani s vlastitom imovinom financiraju se vlastitim sredstvima, kreditima i iz drugih izvora; ii. troškovi povezani sa stvaranjem nove javne imovine te proširenjem i modernizacijom postojeće javne imovine pokrivaju se državnim proračunom; iii. financiranje ulaganja u zračnu luku koja je odobrila Vlada do datuma stvaranja novog pravnog subjekta osigurava se vlastitim sredstvima uz dopunu sredstava javnog financiranja; iv. obveze plaćanja za ulaganja povezana s privatnom imovinom koje se ne plate do uspostave novog pravnog subjekta pokrivaju se iz vlastitih sredstava uz dopunu sredstava javnog financiranja; v. obveze plaćanja povezane sa stvaranjem nove javne imovine ili modernizacijom postojeće koje se ne plate do uspostave novog pravnog subjekta pokrivaju se državnim proračunom.

      (10)  Zračna luka bila je otvorena samo u siječnju.

      (11)  Dopis Komisije od 19. veljače 2015.

      (12)  Dopisi Rumunjske od 19. ožujka 2015. i 24. lipnja 2016.

      (13)  Za usporedbu, zrakoplov vrste Embraer ERJ 135 ER ima kapacitet od 37 sjedećih mjesta i najveću dopuštenu masu pri uzlijetanju od 19 000 kg.

      (14)  Predmet SA. 32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) Rumunjska – Državna potpora društvu Wizz Air i zračnoj luci Cluj – Napoca (SL C 104, 18.3.2016., str. 77.).

      (15)  Predmet SA. 33769 (2015/NN) (ex-2011/CP) – Rumunjska– navodna potpora zračnoj luci Târgu-Mureș Transilvania, Wizz Airu, Ryanairu i drugim zračnim prijevoznicima (SL C 104, 18.3.2016., str. 45.).

      (16)  Presuda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg C-280/00EU:C:2003:415, točka 93. Vidjeti i analizu u uvodnim izjavama 84. i 85. ove Odluke.

      (17)  Vidjeti bilješku 8.

      (18)  Presuda od 23. travnja 1991., Höfner i Elser/Macrotron C-41/90, EU:C:1991:161, točka 21.; presuda od 17. veljače 1993., Poucet i Pistre/AGF i Cancava C-160/91EU:C:1993:63, točka 17.; presuda od 18. lipnja 1998., Komisija/Italija C-35/96, EU:C:1998:303, točka 36.

      (19)  Presuda od 19. siječnja 1994., SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol C-364/92, EU:C:1994:7

      (20)  Odluka Komisije br. 309/2002 od 19. ožujka 2003., Sigurnost zračnog prometa – naknada troškova nakon napada 11. rujna 2001. (SL C 148, 25.6.2003., str. 7.)

      (21)  Vidjeti, posebno, presudu od 19. siječnja 1994., SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol C-364/92, EU:C:1994:7, točku 30., i presudu od 26. ožujka 2009., Selex Sistemi Integrati/Komisija C-113/07 P, EU:C:2009:191, točku 71.

      (22)  Vidjeti presudu od 3. ožujka 2005., Heiser C-172/03, EU:C:2005:130, točku 36., i navedenu sudsku praksu

      (23)  Presuda Suda od 14. listopada 1987., Savezna Republika Njemačka protiv Komisije Europskih zajednica, C-248/84, EU:C:1987:437 i presuda Općeg suda od 12. svibnja 2011., spojeni predmeti Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08) EU:T:2011:209 i Communauté d'agglomération du Douaisis protiv Europske Komisije, T-279/08, EU:T:2011:209, točka 108.

      (24)  Presuda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg C-280/00, EU:C:2003:415

      (25)  Točka 47. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o dodjeljivanju državnih potpora Europske unije za naknade koje se dodjeljuju za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.).

      (26)  Presuda Suda od 27. ožujka 1974., Belgische Radio en Televisie protiv SV SABAM i NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, točke 19. – 20.; presuda od 11. travnja 1989., Ahmed Saeed Flugreisen i Silver Line Reisebüro GmbH protiv Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V 'C-66/86, EU:C:1989:140, točke 55. – 57.; presuda od 2. ožujka 1983., Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) protiv Komisije, C-7/82, EU:C:1983:52; presuda Suda od 14. srpnja 1981., Gerhard Züchner protiv Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

      (27)  Komunikacija Komisije o uslugama od općeg interesa u Europi („Komunikacija o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2001.”) (SL C 17, 19.1.2001., str. 4.).

      (28)  Presuda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, točka 87.; presuda od 7. studenoga 2012., CBI protiv Komisije, T-137/10, o kojem izvješće još nije podneseno, točke 97. i 98.

      (29)  SL C 8, 11.1.2012., str. 4.

      (30)  Članak 2. stavak 1. točka (a) Odluke

      (31)  Vidjeti članak 10. Odluke za datum stupanja na snagu Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. i, posebno, datum primjene njezina članka 4. točaka (c), (d) i (e) i članka 6.

      (32)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

      (33)  SL C 297, 29.11.2005., str. 4.

      (34)  SL C 8, 11.1.2012., str. 15.

      (35)  Točka 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (36)  Točka 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (37)  Točke 137. i 113. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (38)  Točke 137. i 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (39)  Točke 137. i 116. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (40)  Točke 137. i 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (41)  Točke 137. i 125. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (42)  Točke 137. i 131. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

      (43)  Niskotarifni prijevoznik Wizz Air počeo je poslovati u zračnoj luci Temišvar tek krajem 2008.

      (44)  U predmetu državne potpore SA 33961 (2012/C) (ex 2012/NN) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Nîmes – Uzès – Le Vigan, društava Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited i Airport Marketing Services Limited (SL L 113, 27.4.2016., str. 32.), Komisija je, među ostalim, zaključila da je učinak potpore dodijeljene zračnoj luci Nîmes na obližnju zračnu luku Montpellier u pogledu tržišnog natjecanja ograničen zbog razlike u prometu između tih dviju zračnih luka jer je promet u zračnoj luci Nîmes bio šest puta manji od prometa u zračnoj luci Montpellier.

      (45)  Nepovezanost između razvoja prometa u susjednim zračnim lukama bila je jedan od kriterija i u predmetu državne potpore SA.22614 (C 53/07) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Pau-Béarn te društava Ryanair, Airport Marketing Services i Transavia (SL L 201, 30.7.2015., str. 109.) za ocjenu spojivosti potpore dodijeljene zračnoj luci Pau.

      (46)  Konkretno, za potporu dodijeljenu nakon travnja 2014. točkom 115. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. predviđeno je da postoji potreba za dokazivanjem kapaciteta neprofitabilne zračne luke da pokrije sve operativne troškove na kraju prijelaznog razdoblja (vidjeti točke 128. do 130. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.), a točkom 132. Smjernica za zračni prijevoz utvrđena je potreba da države članice dokažu da će sve zračne luke u istom prihvatnom području biti sposobne pokriti sve operativne troškove na kraju prijelaznog razdoblja.


title: 90/637/EEZ: Odluka Vijeća od 22. listopada 1990. o sklapanju Protokola o obnovi Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Tajlanda o proizvodnji, plasmanu i trgovini maniokom

text:
               03/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               69

         31990D0637

               L 347/23

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.10.1990.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 22. listopada 1990.
   o sklapanju Protokola o obnovi Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Tajlanda o proizvodnji, plasmanu i trgovini maniokom
   (90/637/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 113.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da je sklapanje Protokola o obnovi Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Tajlanda o proizvodnji, plasmanu i trgovini maniokom (1) u obostranom interesu,
   budući da bi trebalo odobriti navedeni Protokol,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovim se, u ime Zajednice, odobrava Protokol o obnovi Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Tajlanda o proizvodnji, plasmanu i trgovini maniokom.
   Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovim se ovlašćuje predsjednik Vijeća da odredi osobu koja će biti ovlaštena potpisati Sporazum naveden u članku 1. kako bi on obvezivao Zajednicu.

      Sastavljeno u Luxembourgu 22. listopada 1990.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. DE MICHELIS

      (1)  SL L 219, 28.7.1982., str. 53.


title: 2006/852/EZ: Odluka Vijeća od 28. studenoga 2006. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka, u vezi s vanjskim revizorom Banke Slovenije

text:
               01/Sv. 18

               HR

               Službeni list Europske unije

               46

         32006D0852

               L 331/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 28. studenoga 2006.
   o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka, u vezi s vanjskim revizorom Banke Slovenije
   (2006/852/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Protokol o Statutu Europskoga sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, priložen Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 27.1.,
   uzimajući u obzir Preporuku ESB/2006/14 Europske središnje banke od 9. listopada 2006. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Banke Slovenije (1),
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka Eurosustava trebaju obavljati neovisni vanjski revizori, koje je preporučilo Upravno vijeće ESB-a, a odobrilo Vijeće Europske unije.

               (2)

               Na temelju članka 1. Odluke Vijeća 2006/495/EZ od 11. srpnja 2006. u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o uvođenju jedinstvene valute u Sloveniji 1. siječnja 2007. (2), Slovenija sada ispunjava uvjete potrebne za uvođenje eura te bi izuzeće u korist Slovenije iz članka 4. Akta o pristupanju iz 2003 (3). trebalo ukinuti s učinkom od 1. siječnja 2007.

               (3)

               Nakon ukinuća izuzeća za Sloveniju, Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da Vijeće odobri Deloitte&Touche revizija d.o.o. kao vanjske revizore Banke Slovenije za financijske godine 2007. i 2008., počevši od financijske godine 2007.

               (4)

               Primjereno je poštovati preporuku Upravnog vijeća ESB-a te na odgovarajući način izmijeniti Odluku 1999/70/EZ (4),

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sljedeći stavak dodaje se članku 1. Odluke 1999/70/EZ:

      „13.   Deloitte&Touche revizija d.o.o. odobrava se za vanjske revizore Banke Slovenije za financijske godine 2007. i 2008. ”

   Članak 2.
   O ovoj Odluci obavješćuje se ESB.
   Članak 3.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  SL C 257, 25.10.2006., str. 19.

      (2)  SL L 195, 15.7.2006., str. 25.

      (3)  SL L 236, 23.9.2003., str. 33.

      (4)  SL L 22, 29.1.1999., str. 69. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2006/476/EZ (SL L 188, 1.7.2006., str. 7.).