title: Odluka Komisije (EU) 2022/756 оd 30. rujna 2021. o mjerama potpore SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) koje provode Italija i regija Sardinija u korist društva Saremar (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 6990) (Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  17.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 138/19

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/756
         оd 30. rujna 2021.
         o mjerama potpore SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) koje provode Italija i regija Sardinija u korist društva Saremar

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 6990)

         (Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
         uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
         nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
         budući da:
         1.   POSTUPAK

                     (1)

                     Komisija je 6. kolovoza 1999. odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u vezi s potporom isplaćenom na temelju prvotnih ugovora o javnim uslugama („prvotne konvencije”) u korist šest društava koja su tada činila grupu Tirrenia (2).

                     (2)

                     Tijekom faze istražnog postupka talijanska tijela zatražila su da se predmet koji se odnosi na grupu Tirrenia razdvoji kako bi se na prvo mjesto stavilo donošenje konačne odluke samo o društvu Tirrenia di Navigazione („Tirrenia”). Taj se zahtjev temeljio na planu talijanskih tijela da se grupa privatizira, počevši s društvom Tirrenia, te njihovoj namjeri da se postupak u vezi s tim društvom ubrza.

                     (3)

                     Komisija je prihvatila zahtjev talijanskih tijela te je Odlukom Komisije 2001/851/EZ (3) zaključila postupak koji je pokrenula u vezi s potporom dodijeljenom društvu Tirrenia. Potpora je proglašena spojivom, no talijanska tijela morala su preuzeti određene obveze.

                     (4)

                     Odlukom 2005/163/EZ (4) („Odluka iz 2004.”) Komisija je naknadu koja je odobrena u korist društava grupe Tirrenia, osim društva Tirrenia (5), proglasila djelomično spojivom s unutarnjim tržištem, što je uvjetovano time da talijanska tijela ispune određene obveze, i djelomično nespojivom s unutarnjim tržištem. Odluka iz 2004. temeljila se na računovodstvenim podacima za razdoblje od 1992. do 2001. te sadržavala uvjete kojima bi se osigurala spojivost naknade tijekom cijelog trajanja prvotnih konvencija (tj. do 2008.).

                     (5)

                     Presudom od 4. ožujka 2009. u predmetima T-265/04, T-292/04 i T-504/04 (6) Opći sud poništio je Odluku iz 2004.

                     (6)

                     Odlukom C(2011) 6961 („Odluka iz 2011.”) (7) od 5. listopada 2011. Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u pogledu raznih mjera koje je Italija donijela u korist društava bivše grupe Tirrenia. Istražni postupak odnosio se, među ostalim, na naknade koje su isplaćene društvu Saremar – Sardegna Regionale Marittima („Saremar”) za prometovanje na nekoliko linija za pomorski prijevoz od 1. siječnja 2009. i niz drugih mjera odobrenih tom društvu.

                     (7)

                     Odluka iz 2011. objavljena je u Službenom listu Europske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na mjere koje su predmet istražnog postupka.

                     (8)

                     Komisija je 7. studenoga 2012. proširila istražni postupak, među ostalim s obzirom na određene mjere potpore koje je regija Sardinija dodijelila društvu Saremar. Komisija je 19. prosinca 2012. donijela izmijenjenu verziju (8) te odluke (Odluka Komisije C(2012) 9452, „Odluka iz 2012.”).

                     (9)

                     Odluka iz 2012. objavljena je u Službenom listu Europske unije (9). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na mjere koje su predmet istražnog postupka.

                     (10)

                     Dopisom od 14. svibnja 2013. regija Sardinija zatražila je od Komisije da iz službenog istražnog postupka pokrenutog na temelju odluka iz 2011. i 2012. izdvoji mjere koje se odnose na društvo Saremar te da im dâ prednost, osobito s obzirom na predstojeću privatizaciju društva.

                     (11)

                     Komisija je prihvatila zahtjev sardinijskih tijela i Odlukom Komisije (EU) 2018/261 (10) („Odluka iz 2014.”) zaključila službeni istražni postupak pokrenut u vezi s određenim mjerama koje je regija Sardinija dodijelila društvu Saremar. Četiri od pet mjera koje je regija Sardinija donijela u korist društva Saremar ocijenjeno je u Odluci iz 2014., osim projekta „Bonus Sardo – Vacanza” (vidjeti uvodnu izjavu 29. ove Odluke).

                     (12)

                     Saremar i regija Sardinija pokrenuli su tužbu za poništenje Odluke iz 2014. pred Općim sudom. Opći sud odbacio je tu tužbu presudama od 6. travnja 2017. u predmetima T-219/14 (11) i T-220/14 (12). Ni Saremar ni regija Sardinija nisu podnijeli žalbu protiv tih presuda, koje su sada konačne.

                     (13)

                     Komisija je Odlukom (EU) 2020/1411 (13) zaključila istražni postupak društava grupe Tirrenia, osim društva Tirrenia, za razdoblje od 1992. do 2008. Komisija je zaključila da potpora dodijeljena za pružanje usluga pomorskog kabotažnog prijevoza čini postojeću potporu, dok je potpora dodijeljena za pružanje usluga međunarodnog pomorskog prijevoza spojiva s Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. (14)

                     (14)

                     Komisija je Odlukom Komisije (EU) 2020/1412 (15) zaključila službeni istražni postupak u pogledu mjera koje su odobrene društvu Tirrenia i njegovu stjecatelju, društvu CIN, za razdoblje od 2009. do 2020.

                     (15)

                     Komisija je Odlukom Komisije (EU) 2021/4268 (16) i Odlukom Komisije (EU) 2021/4271 (17) zaključila službeni istražni postupak u pogledu mjera koje su odobrene društvima Siremar i Toremar i njihovim stjecateljima, za razdoblje od 2009. nadalje.

                     (16)

                     Ova Odluka sadržava samo mjere u korist društva Saremar koje su utvrđene u Odluci iz 2011. i Odluci iz 2012., a koje nisu obuhvaćene Odlukom iz 2014., kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 28. i 29. Komisija će u zasebnim odlukama razmotriti sve preostale mjere koje su predmet Odluke iz 2011. i Odluke iz 2012., pod brojem predmeta SA.32014, SA.32015 i SA.32016,. Konkretno, sve te preostale mjere odnose se na druga društva bivše grupe Tirrenia (tj. Caremar i Laziomar).

               2.   KONTEKST I OPIS MJERA KOJE SU PREDMET ISTRAŽNOG POSTUPKA

         2.1.   Kontekst

         2.1.1.   Prvotne konvencije

                     (17)

                     Grupa Tirrenia izvorno je bila u vlasništvu Italije preko društva Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A („Fintecna”) (18) i obuhvaćala je šest društava, a to su Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar i Toremar. Ta su društva pružala usluge pomorskog prijevoza na temelju zasebnih ugovora o javnim uslugama sklopljenih s Italijom 1991., koji su bili na snazi dvadeset godina, od siječnja 1989. do prosinca 2008. Društvo Fintecna držalo je 100 % dioničkog kapitala društva Tirrenia. Društvo Tirrenia bilo je stopostotni vlasnik društava Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar i Toremar (zajedno „regionalna društva”). Društvo Adriatica, koje je prometovalo na nekoliko linija između Italije i Albanije, Hrvatske, Grčke te Crne Gore, spojeno je 2004. s društvom Tirrenia.

                     (18)

                     Svrha je prvotnih konvencija bila zajamčiti redovitost i pouzdanost velikog broja usluga pomorskog prijevoza, koje su se uglavnom odnosile na povezivanje kontinentalnog dijela Italije sa Sicilijom, Sardinijom i drugim manjim talijanskim otocima. Zbog toga je Italija odobrila financijsku potporu u obliku subvencija koje su se izravno isplaćivale svakom od društava grupe Tirrenia.

                     (19)

                     Saremar je na temelju prvotne konvencije s državom prometovao isključivo na lokalnim linijama za kabotažni prijevoz između Sardinije i otoka sjeveroistočno i jugozapadno od nje te na međunarodnoj liniji s Korzikom.

               2.1.2.   Produljenje prvotnih konvencija

                     (20)

                     Prvotne konvencije, uključujući one primjenjive na društvo Saremar, produljene su triput.

                     (21)

                     Kao prvo, člankom 26. Uredbe br. 207 od 30. prosinca 2008., kodificirane u Zakon br. 14 od 27. veljače 2009., utvrđeno je produljenje prvotnih konvencija, koje su izvorno trebale isteći 31. prosinca 2008., odnosno 31. prosinca 2009.

                     (22)

                     Kao drugo, u članku 19.b Uredbe br. 135 od 25. rujna 2009. („Uredba br. 135/2009”), kodificirane u Zakon br. 166 od 20. studenoga 2009. („Zakon iz 2009.”), utvrđeno je da će se, s obzirom na privatizaciju društava grupe Tirrenia, udjeli u regionalnim društvima, osim društva Siremar, na sljedeći način prenijeti s matičnog društva Tirrenia:

                                 (a)

                                 društvo Caremar prenosi se na regiju Kampaniju. Nakon toga će regija Kampanija na regiju Lacij prenijeti vremenski neograničenu djelatnost upravljanja prometnim vezama s otočjem Pontino (osnivajući time društvo Laziomar) (19);

                                 (b)

                                 društvo Saremar prenosi se na regiju Sardiniju;

                                 (c)

                                 društvo Toremar prenosi se na regiju Toskanu.

                     (23)

                     U Zakonu iz 2009. utvrđeno je i da će Italija s društvima Tirrenia i Siremar do 31. prosinca 2009. dogovoriti nove konvencije. Isto tako, regionalne usluge bile bi uključene u nove ugovore o javnim uslugama koje Saremar, Toremar i Caremar trebaju dogovoriti s odgovarajućim regionalnim tijelima do 31. prosinca 2009. (sa Sardinijom i Toskanom), odnosno do 28. veljače 2010. (s Kampanijom i Lacijem). Nove konvencije ili ugovori o javnim uslugama bili bi uključeni u natječaj raspisan zajedno s predmetnim društvima. Novi vlasnici svakog društva zatim će potpisati odgovarajuću konvenciju ili ugovor o javnim uslugama. (20)

                     (24)

                     U tu su svrhu Zakonom iz 2009. prvotne konvencije, uključujući onu koja se odnosi na društvo Saremar, dodatno produljene s 1. siječnja 2010. do 30. rujna 2010.

                     (25)

                     Konačno, u Zakonu br. 163 od 1. listopada 2010. o izmjeni Uredbe br. 125 od 5. kolovoza 2010. („Zakon iz 2010.”) utvrđeno je daljnje produljenje prvotnih konvencija, uključujući onu koja se odnosi na društvo Saremar, s 1. listopada 2010. do završetka postupka privatizacije društava Tirrenia i Siremar.

               2.1.3.   Provedba Odluke iz 2014.

                     (26)

                     Komisija je Odlukom iz 2014. dvije mjere potpore odobrene društvu Saremar proglasila nespojivima s unutarnjim tržištem, dok je za druge dvije mjere utvrđeno da ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Komisija je u tom kontekstu naložila povrat:

                                 (a)

                                 10 milijuna EUR naknade isplaćene društvu Saremar za prometovanje na dvjema dodatnim linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom;

                                 (b)

                                 planirane dokapitalizacije u iznosu od 6 099 961 EUR (od kojih je 824 309,69 EUR već isplaćeno društvu Saremar).

                     (27)

                     Italija je provela Odluku iz 2014., iako su određeni postupci još uvijek u tijeku u vrijeme donošenja ove Odluke. Konkretno:

                                 (a)

                                 dopisom od 10. travnja 2015. talijanska tijela izvijestila su da je Tribunale di Cagliari 15. siječnja 2015. presudio da je u vezi s društvom Saremar pokrenut postupak concordato preventivo. Cilj je postupka prodaja sve imovine društva Saremar i podmirenje potraživanja vjerovnika te prekid poslovnih aktivnosti društva Saremar nakon određenog datuma (koji je izvorno bio određen na 31. prosinca 2015.). Potraživanja povezana s državnom potporom zabilježena su odgovarajućim redoslijedom i uključivala kamate na iznos povrata obračunane do 1. srpnja 2014. u iznosu od 11 131 231,60 EUR. Tog datuma zatraženo je da se u vezi s društvom Saremar pokrene postupak concordato preventivo, kojim se prema talijanskom pravu zaustavlja obračun kamata (21);

                                 (b)

                                 dopisom od 28. listopada 2015. talijanska tijela obavijestila su Komisiju da će se natječaji za prodaju plovila društva Saremar i prijenos obveza pružanja javnih usluga koje je obavljalo društvo Saremar raspisati zasebno. Poslala su i nalog koji je Tribunale di Cagliari izdao 22. srpnja 2015. i kojim se odobrava postupak concordato preventivo (takozvani omologazione) te su Komisiju obavijestila da je zaprimljeno osam iskaza interesa za brodove društva Saremar. Dopisom od 21. siječnja 2016. talijanska tijela potvrdila su da će društvo Saremar nastaviti prometovati samo do 31. ožujka 2016. Isto su tako izvijestila da su brodovi društva Saremar prodani društvu Delcoservizi Srl („Delcoservizi”), s rokom stvarnog prijenosa do 30. travnja 2016. te da je postupak za dodjelu ugovora o javnim uslugama i dalje u tijeku, uz zaprimljena dva iskaza interesa;

                                 (c)

                                 dopisom od 19. svibnja 2016. talijanska tijela izvijestila su da je ugovor o javnim uslugama dodijeljen društvu Delcomar Srl („Delcomar”). U skladu s tim društvo Saremar 31. ožujka 2016. prestalo je pružati usluge pomorskog prometa, a društvo Delcomar pruža javne usluge od 1. travnja 2016. Talijanska tijela obavijestila su Komisiju i da je nakon prijenosa imovine društva Saremar, koji je nastupio 31. ožujka 2016., Regionalno vijeće Sardinije Odlukom br. 24/23 od 22. travnja 2016. naložilo likvidaciju društva Saremar. Regionalno vijeće u toj je odluci navelo da je društvo Saremar 31. ožujka 2016. prestalo sa svim djelatnostima, više ne služi nikakvoj svrsi i moralo ga se likvidirati te da je regija imenovala novog likvidatora;

                                 (d)

                                 dopisom od 20. srpnja 2016. talijanska tijela obavijestila su Komisiju da se, na temelju financijskih sredstava zaprimljenih od likvidacije imovine društva Saremar i popisa potraživanja, samo iznos od 4 452 226,42 EUR mogao dodijeliti za potraživanja povezana s državnom potporom (približno 40 % potraživanog iznosa). Osim toga, potvrdila su da je društvo Saremar otpustilo sve radnike i da će biti izbrisano iz registra trgovačkih društava nakon likvidacije te da ne postoje nikakve veze između prodavatelja (Saremar) i kupca (Delcoservizi) imovine. Naposljetku, dopisom od 17. srpnja 2017. talijanska tijela dostavila su dokaz da je likvidator društva Saremar regiji isplatio iznos od 4 452 226,42 EUR.

               2.2.   Mjere obuhvaćene područjem primjene odluka iz 2011. i 2012.

                     (28)

                     U službenom istražnom postupku pokrenutom odlukama iz 2011. i 2012. ocijenjene su sljedeće mjere:

                                 (1)

                                 naknada za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa na temelju produljenja prvotnih konvencija (mjera 1.);

                                 (2)

                                 nezakonito produljenje potpore za sanaciju društava Tirrenia i Siremar (mjera 2.);

                                 (3)

                                 privatizacija društava bivše grupe Tirrenia (22) (mjera 3.);

                                 (4)

                                 naknada plaćena za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa na temelju budućih konvencija/ugovora o javnim uslugama (mjera 4.);

                                 (5)

                                 prioritet u pogledu vezova (mjera 5.);

                                 (6)

                                 mjere utvrđene zakonom iz 2010. (mjera 6.);

                                 (7)

                                 pet dodatnih mjera koje je regija Sardinija donijela u korist društva Saremar (mjera 7.).

                     (29)

                     Komisija je svojom Odlukom iz 2014. zaključila službeni istražni postupak u pogledu četiri od pet mjera koje je regija Sardinija donijela u korist društva Saremar, a koje su prethodno navedene kao mjera 7. Međutim, time nije donesen zaključak o petoj mjeri: projekt Bonus Sardo – Vacanza (23). Stoga Komisija još nije zauzela stajalište u pogledu društva Saremar o spojivosti mjera 1., 3., 4., 5., 6. i projekta Bonus Sardo – Vacanza s unutarnjim tržištem.

               3.   LIKVIDACIJA KORISNIKA POTPORE I NEDOSTATAK GOSPODARSKOG KONTINUITETA

                     (30)

                     Komisija podsjeća na to da je sustav ex ante provjera novih mjera potpore koji ona provodi na temelju članka 108. stavka 3. UFEU-a osmišljen radi izbjegavanja dodjele potpore koja je nespojiva s unutarnjim tržištem (24). Kad je riječ o povratu nespojive potpore, Sud dosljedno smatra da ovlasti Komisije da državama članicama naloži vraćanje potpore koju smatra nespojivom s unutarnjim tržištem imaju za cilj ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano konkurentskom prednošću primatelja potpore, čime se ponovno uspostavlja stanje koje je prethodilo isplati potpora (25). Ako društvo ne može vratiti potporu, predmetna država članica za provedbu povrata mora pokrenuti likvidaciju tog društva (26), odnosno prekinuti njegovo poslovanje i prodati imovinu po tržišnim uvjetima.

                     (31)

                     Drugim riječima, glavni je cilj sustava kontrole državnih potpora sprečavanje dodjele nespojive državne potpore. Stoga je, ako je isplatom nezakonite i nespojive državne potpore narušeno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, potrebno je ponovno uspostaviti stanje koje je postojalo prije narušavanja tržišnog natjecanja, prema potrebi likvidacijom korisnika potpore.

                     (32)

                     U tom kontekstu Komisija napominje da se mjere iz uvodnih izjava 28. i 29. koje se još uvijek primjenjuju na društvo Saremar sada u likvidaciji (mjera 1. i projekt Bonus Sardo Vacanza), ili na sljednike društva Saremar nakon privatizacije (mjere 3. i 4.) ili na oboje (mjere 5. i 6.) Međutim, privatizacija društva Saremar nije se odvila kako je opisano i privremeno ocijenjeno u uvodnim izjavama 149. i 150., 238.–246. te 305. i 306. Odluke iz 2012. Umjesto toga društvo Saremar likvidirano je, a za njegovu imovinu i ugovore o javnim uslugama raspisani su zasebni natječaji.

                     (33)

                     Prema talijanskom pravu (27), kad se za društvo pokrene postupak likvidacije, njegova se imovina prodaje, a prihodi od prodaje prenose se na vjerovnike u skladu s redoslijedom njihovih potraživanja u popisu potraživanja. U tom kontekstu Komisija najprije treba utvrditi ima li nastavak istražnog postupka povezanog s društvom Saremar ikakvu svrhu. Ako to nije slučaj, mora utvrditi postoji li gospodarski kontinuitet između društva Saremar i nekog drugog društva, na temelju sudske prakse Suda.

                     (34)

                     Kad je riječ o društvu Saremar, Komisija najprije navodi da je 15. siječnja 2015., na temelju Odluke iz 2014., u vezi s društvom Saremar pokrenut postupak concordato preventivo i da je imenovan likvidator. Prema talijanskom pravu postupak concordato preventivo postupak je kojim se u pravilu nastoji osigurati nastavak poslovnih djelatnosti. Međutim, Komisija navodi da je u ovom slučaju u vezi s društvom pokrenut postupak concordato preventivo con cessione dei beni, odnosno likvidacijski postupak u dogovoru s vjerovnicima za prodaju imovine društva i ukidanje poslovanja, sa samo privremenim nastavkom djelatnosti. Taj postupak nadzire sudac koji mora odobriti sporazum između vjerovnika. U tom slučaju Komisija navodi da je 22. srpnja 2015. Tribunale di Cagliari odobrio sporazum između vjerovnika društva Saremar, s nastavkom djelatnosti do 31. prosinca 2015. (vidjeti uvodnu izjavu 27.). Komisija stoga smatra da se već podrazumijevalo da će na kraju odabranog postupka društvo Saremar izaći s tržišta.

                     (35)

                     Komisija navodi da je društvo Saremar doista prestalo sa svim gospodarskim djelatnostima 31. ožujka 2016. (vidjeti uvodnu izjavu 27.), uključujući usluge trajektnog prijevoza na linijama na kojima je društvo prometovalo na temelju ugovora o javnim uslugama. Ugovor o javnim uslugama otad je povjeren društvu Delcomar. Istodobno su njegova plovila prodana društvu Delcoservizi. Nakon prodaje imovine društva Saremar 22. travnja 2016. Regionalno vijeće Sardinije naložilo je svojom Odlukom br. 24/23 likvidaciju tog društva.

                     (36)

                     Osim toga, Italija je ispravno provela Odluku iz 2014., iako sa zakašnjenjem. Potraživanja povezana s državnom potporom u iznosu od 10 824 309,69 EUR, uvećana za kamate na iznos povrata, valjano su evidentirana u popisu potraživanja društva. Od tog se iznosa nakon prodaje imovine društva Saremar samo približno 4,4 milijuna EUR moglo isplatiti Italiji. Međutim, s obzirom na to da postupak u slučaju nesolventnosti društva Saremar dovodi do njegove likvidacije i da društvo više ne obavlja nikakve djelatnosti (28), Komisija je dopisom od 13. rujna 2017., koji je poslan Italiji, privremeno zatvorila postupak povrata.

                     (37)

                     S obzirom na navedeno Komisija navodi da društvo Saremar nije obavljalo nikakvu gospodarsku djelatnost već više od pet godina, njegova je imovina prodana, radnici su otpušteni te će ga se izbrisati iz registra trgovačkih društava kad završi postupak likvidacije. Svako moguće narušavanje tržišnog natjecanja ili utjecaj na trgovinu zbog mjera iz uvodnih izjava 28. i 29. završilo je kad je društvo Saremar prestalo sa svojim djelatnostima. Nadalje, potraživanje u vezi s povratom iz Odluke iz 2014. bilo je samo djelomično namireno (za približno 40 % potraživanog iznosa, vidjeti uvodne izjave 27. i 36.)

                     (38)

                     U tom kontekstu Komisija napominje da su već ispunjena oba navedena cilja u pogledu kontrole državne potpore i povrata, odnosno sprečavanje dodjele nespojive državne potpore i osiguravanje vraćanja na stanje koje je postojalo prije nego što je državnom potporom koja je nespojiva s unutarnjim tržištem narušeno tržišno natjecanje. Činjenica je da društvo Saremar više nije gospodarski subjekt koji je aktivan na tržištu i već je u postupku likvidacije te bi se potraživanja povezana s državnom potporom mogla samo djelomično namiriti prodajom imovine društva Saremar jer nema dovoljno sredstava. Stoga nastavak istražnog postupka u pogledu društva Saremar nije svrsishodan.

                     (39)

                     Kad je riječ o mogućem gospodarskom kontinuitetu između društva Saremar i njegovih sljednika, u skladu sa sudskom praksom mogu se uzeti u obzir sljedeći čimbenici: opseg prijenosa (imovina i obveze, održavanje radne snage, vezana imovina), cijena prijenosa, identitet vlasnika poduzetnika stjecatelja i izvornog poduzetnika, trenutak prijenosa (nakon početka istražnog postupka, pokretanja postupka ili konačne odluke) i gospodarska logika transakcije (29).

                     (40)

                     U tom kontekstu Komisija navodi da je kao dio postupka povrata za provedbu Odluke iz 2014. već ocijenila treba li se obveza otplate potpore koja je dodijeljena društvu Saremar proširiti na druge poduzetnike na koje su možda preneseni imovina ili poslovanje korisnika. Naime, u tom postupku povrata Komisija je prihvatila činjenicu da je obveza povrata usmjerena samo na društvo Saremar, isključujući postojanje gospodarskog kontinuiteta s društvima Delcomar ili Delcoservizi (zajedno „sljednici”), i to zbog sljedećih razloga:

                                 (a)

                                 pružanje usluga trajektnog prijevoza na linijama na temelju ugovora o javnim uslugama i brodovi dodijeljeni su na temelju dva zasebna, transparentna, javna i nediskriminirajuća natječaja;

                                 (b)

                                 radna snaga društva Saremar otpuštena je te su je sljednici samo djelomično ponovno zaposlili (30);

                                 (c)

                                 sljednici su privatni subjekti, dok je društvo Saremar u stopostotnom vlasništvu regije Sardinije, stoga se između prodavatelja i kupca imovine nije mogao uspostaviti odnos;

                                 (d)

                                 odluke sljednika o ulaganju ili nadmetanju tržišne su odluke.

                     (41)

                     Od privremenog zaključenja predmeta povrata Komisija nije dobila informacije koje bi mogle promijeniti njezino stajalište o ovom pitanju. Stoga se na temelju dostupnih informacija gospodarski kontinuitet između društva Saremar i društva Delcomar ili Delcoservizi, ili oboje, može isključiti. Komisija će i dalje pratiti likvidaciju društva Saremar dok se ono ne izbriše iz trgovačkog registra. Samo će se time omogućiti konačno zaključenje postupka povrata u odnosu na Odluku iz 2014. (31)

                     (42)

                     U tom kontekstu, s obzirom na likvidaciju društva Saremar i nepostojanje gospodarskog kontinuiteta s njegovim sljednicima službeni istražni postupak o mjerama o kojima još nije odlučeno i koje su donesene u korist društva Saremar ili njegovih sljednika, pokrenut na temelju članka 108. stavka 2. prvog podstavka UFEU-a, više ne služi nikakvoj svrsi.

                     (43)

                     Ova se Odluka ne odnosi niti utječe na bilo koja druga pitanja obuhvaćena Odlukom iz 2011. i Odlukom iz 2012. (32) ni na pitanja na koja zainteresirane strane skrenu pozornost Komisije tijekom istražnog postupka pokrenutog na temelju tih odluka,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Prekida se postupak u pogledu društva Saremar i njegovih sljednika koji je na temelju članka 108. stavka 2. prvog podstavka UFEU-a pokrenut 5. listopada 2011. i produljen 19. prosinca 2012.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

            Sastavljeno u Bruxellesu 30. rujna 2021.

                  Za Komisiju

               Margrethe VESTAGER

                  Članica Komisije

            (1)  SL C 28, 1.2.2012., str. 18. i SL C 84, 22.3.2013., str. 58.

            (2)  SL C 306, 23.10.1999., str. 2. Bivšu grupu Tirrenia činila su društva Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. i Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

            (3)  Odluka Komisije 2001/851/EZ od 21. lipnja 2001. o državnim potporama koje je Italija isplaćivala brodarskom društvu Tirrenia di Navigazione (SL L 318 od 4.12.2001., str. 9.).

            (4)  Odluka Komisije 2005/163/EZ od 16. ožujka 2004. o državnim potporama koje je Italija isplaćivala brodarskim društvima Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar i Toremar (grupa Tirrenia) (SL L 53 od 26.2.2005., str. 29.).

            (5)  Konkretno: Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar i Toremar.

            (6)  Spojeni predmeti T-265/04, T-292/04 i T-504/04, Tirrenia di Navigazione protiv Komisije, ECLI:EU:T:2009:48.

            (7)  SL C 28 od 1.2.2012., str. 18.

            (8)  Sve izmjene odnosile su se na mjere u korist društva Saremar.

            (9)  SL C 84 od 22.3.2013., str. 58.

            (10)  Odluka Komisije (EU) 2018/261 od 22. siječnja 2014. o mjerama potpore SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) koje provodi regija Sardinija u korist Saremara (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9101) (SL L 49 od 22.2.2018., str. 22.).

            (11)  Predmet T-219/14 Regione autonoma della Sardegna protiv Komisije, ECLI:EU:T:2017:266.

            (12)  Predmet T-220/14, Saremar protiv Komisije, ECLI:EU:T:2017:267.

            (13)  Odluka Komisije (EU) 2020/1411 od 2. ožujka 2020. o državnoj potpori C 64/99 (ex NN 68/99) koju je Italija provela u korist brodarskih društava Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar i Toremar (grupa Tirrenia) (SL L 332 od 12.10.2020., str. 1.).

            (14)  Komunikacija Komisije: Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za javne usluge (SL C 8, 11.1.2012., str. 15.).

            (15)  Odluka Komisije (EU) 2020/1412 od 2. ožujka 2020. o mjerama SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) koje je Italija provela u korist društva Tirrenia di Navigazione i njegova stjecatelja, društva Compagnia Italiana di Navigazione (SL L 332 od 12.10.2020., str. 45.).

            (16)  Još nije objavljena u Službenom listu Europske unije.

            (17)  Još nije objavljena u Službenom listu Europske unije.

            (18)  Fintecna je poduzeće koje je u potpunom vlasništvu Ministarstva gospodarstva i financija, a specijalizirano je za upravljanje vlasničkim udjelima i privatizacijskim procesima, kao i za bavljenje projektima za racionalizaciju i restrukturiranje poduzeća koja su suočena s industrijskim, financijskim ili organizacijskim poteškoćama.

            (19)  Taj je prijenos formaliziran 1. lipnja 2011.

            (20)  Članak 19.b stavak 10. Uredbe br. 135/2009.

            (21)  Vidjeti točke 130. i 133. Obavijesti Komisije o povratu nezakonite i nespojive državne potpore, C-247/1, 23. srpnja 2019.

            (22)  To uključuje odgođeno plaćanje dijela kupovne cijene koju je CIN trebao platiti za stjecanje poslovnog ogranka društva Tirrenia i nekoliko navodnih dodatnih mjera potpore u kontekstu privatizacije poslovnog ogranka društva Siremar (npr. protujamstvo i dokapitalizacija koju je država provela u korist društva CdI).

            (23)  Odlukom iz 2014. navedeno je da će se taj projekt ocijeniti u zasebnoj odluci.

            (24)  Presuda Suda od 3. ožujka 2020., Vodafone Magyarország, C-75/18, ECLI:EU:C:2020:139, točka 19.

            (25)  Presuda Suda od 11. prosinca 2012., Komisija protiv Španjolske („Magefesa II”), C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, točka 105.

            (26)  Presuda Suda od 17. siječnja 2018., Komisija protiv Grčke („United Textiles”), C-363/16, ECLI:EU:C:2018:12, točka 36.

            (27)  Regio Decreto 16 marzo 1942, n. 267, kako je izmijenjen (takozvani Legge Fallimentare)

            (28)  Vidjeti točku 129. Obavijesti Komisije o povratu nezakonite i nespojive državne potpore, C-247/1, 23. srpnja 2019.

            (29)  Predmet T-121/15 Fortischem a.s. protiv Komisije, ECLI:EU:T:2019:684, točka 208.

            (30)  Na temelju informacija dostupnih Komisiji, društvo Delcomar ponovno bi zaposlilo manje od 20 % radne snage društva Saremar.

            (31)  Vidjeti točke 136. i 140. Obavijesti Komisije o povratu nezakonite i nespojive državne potpore, C-247/1, 23. srpnja 2019.

            (32)  Vidjeti uvodne izjave 6. i 8. ove Odluke.


title: Odluka Vijeća (EU) 2022/752 od 5. travnja 2022. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Bank of Greece

text:
                  17.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 138/13

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/752
         od 5. travnja 2022.
         o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Bank of Greece
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
         uzimajući u obzir Preporuku Europske središnje banke od 17. veljače 2022. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Bank of Greece (ESB/2022/3) (1),
         budući da:

                     (1)

                     Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije.

                     (2)

                     Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Bank of Greece, Deloitte Certified Public Accountants S.A., završit će nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2022.

                     (3)

                     Središnja banka Bank of Greece izabrala je društvo Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2022. do 2026., s mogućnošću produljenja mandata na financijske godine 2027. i 2028.

                     (4)

                     Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se društvo Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. imenuje vanjskim revizorima središnje banke Bank of Greece za financijske godine od 2022. do 2026., s mogućnošću produljenja mandata na financijske godine 2027. i 2028.

                     (5)

                     Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U članku 1. Odluke 1999/70/EZ stavak 12. zamjenjuje se sljedećim:

                  „12.   Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. odobravaju se kao vanjski revizori središnje banke Bank of Greece za financijske godine od 2022. do 2026.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

            Članak 3.
            Ova je Odluka upućena Europskoj središnjoj banci.

            Sastavljeno u Luxembourgu 5. travnja 2022,

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               B. LE MAIRE

            (1)  SL C 102, 2.3.2022., str. 1.

            (2)  Odluka Vijeća 1999/70/EZ od 25. siječnja 1999. o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka (SL L 22, 29.1.1999., str. 69.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/753 od 16. svibnja 2022. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/938 za potporu procesu izgradnje povjerenja koji vodi uspostavi područja bez nuklearnog oružja i svog drugog oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku

text:
                  17.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 138/15

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2022/753
         od 16. svibnja 2022.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/938 za potporu procesu izgradnje povjerenja koji vodi uspostavi područja bez nuklearnog oružja i svog drugog oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 6. lipnja 2019. donijelo Odluku (ZVSP) 2019/938 (1).

                     (2)

                     Odlukom (ZVSP) 2019/938 za aktivnosti iz njezina članka 1. predviđa se provedbeno razdoblje u trajanju od 36 mjeseci od dana sklapanja sporazuma o financiranju iz njezina članka 3. stavka 3.

                     (3)

                     Provedbeni partner, Institut Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja, zatražio je dvanaestomjesečno produljenje tog provedbenog razdoblja do 10. srpnja 2023., s obzirom na kašnjenje u provedbi projektnih aktivnosti na temelju Odluke (ZVSP) 2019/938 zbog učinka pandemije bolesti COVID-19.

                     (4)

                     Nastavak aktivnosti iz članka 1. Odluke (ZVSP) 2019/938 do 10. srpnja 2023. nema nikakvog utjecaja na financijska sredstva do 10. srpnja 2023.

                     (5)

                     Odluku (ZVSP) 2019/938 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U Odluci (ZVSP) 2019/938 članak 5. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

                  „2.   Prestaje važiti 10. srpnja 2023.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2022.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/938 od 6. lipnja 2019. o potpori procesu izgradnje povjerenja koji vodi uspostavljanju zone bez nuklearnog oružja i svih drugih oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku (SL L 149, 7.6.2019., str. 63.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/754 od 16. svibnja 2022. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/797 o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama

text:
                  17.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 138/16

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2022/754
         od 16. svibnja 2022.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2019/797 o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 17. svibnja 2019. donijelo Odluku (ZVSP) 2019/797 (1).

                     (2)

                     Odluka (ZVSP) 2019/797 primjenjuje se do 18. svibnja 2022. Na temelju preispitivanja te odluke, valjanost te odluke trebalo bi produljiti do 18. svibnja 2025., a u njoj utvrđene mjere ograničavanja trebalo bi produljiti do 18. svibnja 2023.

                     (3)

                     Odluku (ZVSP) 2019/797 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Članak 10. Odluke (ZVSP) 2019/797 zamjenjuje se sljedećim:

                  „Članak 10.
                  Ova Odluka primjenjuje se do 18. svibnja 2025. te se redovito preispituje. Mjere utvrđene u člancima 4. i 5. primjenjuju se u pogledu fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela navedenih u Prilogu do 18. svibnja 2023.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2022.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/797 od 17. svibnja 2019. o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (SL L 129I, 17.5.2019., str. 13.).


title: Odluka Komisije (EU) 2022/774 оd 13. travnja 2022. o usklađenosti ciljeva performansi iz nacrta plana performansi, koji je Austrija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 2297) (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  18.5.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 139/162

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/774
         оd 13. travnja 2022.
         o usklađenosti ciljeva performansi iz nacrta plana performansi, koji je Austrija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje

               (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 2297)

         (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. točku (c) prvi podstavak,
         uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/317 od 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba (2), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,
         budući da:

            OPĆE NAPOMENE

                     (1)

                     U skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 treba uspostaviti shemu izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija. Nadalje, člankom 10. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 od država članica zahtijeva se da utvrde obvezujuće ciljeve performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora („FAB-ovi”) za svako referentno razdoblje plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije. Ti ciljevi performansi moraju biti u skladu s ciljevima na razini Unije koje je Komisija donijela za predmetno referentno razdoblje. Komisija je odgovorna za ocjenjivanje usklađenosti predloženih ciljeva performansi iz nacrta planova performansi koje su sastavile države članice s ciljevima performansi na razini Unije na temelju kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Prilogu IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (2)

                     Od prvog tromjesečja kalendarske godine 2020. na sektor zračnog prometa znatno je utjecalo izbijanje pandemije bolesti COVID-19, pri čemu se znatno smanjio intenzitet zračnog prometa u odnosu na razine prije pandemije, zbog mjera koje su države članice i treće zemlje poduzele radi ograničavanja pandemije.

                     (3)

                     Ciljevi performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje („RP3”) izvorno su utvrđeni u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2019/903 (3). Budući da su ti ciljevi performansi na razini Unije i nacrti planova performansi za treće referentno razdoblje koje su države članice naknadno dostavile sastavljeni prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19, njima se nisu mogle uzeti u obzir kasnije znatno promijenjene okolnosti u zračnom prijevozu.

                     (4)

                     Kao odgovor na utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na pružanje usluga u zračnoj plovidbi, u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/1627 (4) utvrđene su izvanredne mjere za treće referentno razdoblje kojima se odstupa od odredaba Provedbene uredbe (EU) 2019/317. U skladu s člankom 2. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2020/1627 Komisija je 2. lipnja 2021. donijela Provedbenu odluku (EU) 2021/891 (5) o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje.

                     (5)

                     Komisija napominje da Služba za statistiku i predviđanja pri Eurocontrolu („STATFOR”) u predviđanju prometa iz listopada 2021. predviđa da će zračni promet na razini Unije tijekom 2023. dosegnuti razine prije pandemije te da će 2024. te razine premašiti. Međutim, stupanj nesigurnosti u pogledu razvoja situacije s prometom i dalje je posebno visok zbog rizika povezanih s razvojem epidemiološke situacije uzrokovane bolešću COVID-19. Komisija nadalje napominje da se očekuje da će oporavak prometa biti neujednačen među državama članicama.

                     (6)

                     Sve države članice izradile su i donijele nacrte planova performansi s revidiranim lokalnim ciljevima performansi za treće referentno razdoblje, koji su dostavljeni Komisiji na ocjenu do 1. listopada 2021. Nakon provjere potpunosti tih nacrta planova performansi Komisija je od država članica zatražila da do 17. studenoga 2021. dostave ažurirane nacrte planova performansi. Ocjena Komisije iz ove Odluke temelji se na ažuriranom nacrtu plana performansi koji je dostavila Austrija.

                     (7)

                     Tijelo za ocjenu performansi, koje pomaže Komisiji u provedbi plana performansi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004, dostavilo je Komisiji izvješće sa savjetima u vezi s ocjenom nacrta planova performansi za treće referentno razdoblje.

                     (8)

                     Komisija je u skladu s člankom 14. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 ocijenila usklađenost lokalnih ciljeva performansi koje je predložila Austrija na temelju kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u točki 1. Priloga IV. toj provedbenoj uredbi i uzimajući u obzir lokalne okolnosti. U pogledu svakog ključnog područja performansi i povezanih ciljeva performansi Komisija je ocjenjivanje nadopunila revizijom nacrta plan performansi u odnosu na elemente utvrđene u točki 2. Priloga IV. toj provedbenoj uredbi.

            OCJENA KOMISIJE

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti

                     (9)

                     Komisija je u pogledu ključnog područja performansi povezanom sa sigurnosti ocijenila usklađenost ciljeva koje je dostavila Austrija u vezi s djelotvornosti upravljanja sigurnosti pružatelja usluga u zračnoj plovidbi na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.1. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti sigurnosni ciljevi u pogledu elemenata utvrđenih u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (10)

                     U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti koje je Austrija predložila u pogledu djelotvornosti upravljanja sigurnosti, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnosti i izraženi kao razina provedbe:

                                    Austrija

                                    Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i)

                                    Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi

                                    Cilj upravljanja sigurnosti

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                 Austro Control

                                 Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti

                                 B

                                 B

                                 B

                                    C

                                 Upravljanje sigurnosnim rizikom

                                 C

                                 C

                                 C

                                    D

                                 Osiguranje sigurnosti

                                 B

                                 B

                                 B

                                    C

                                 Promicanje sigurnosti

                                 B

                                 B

                                 B

                                    C

                                 Kultura sigurnosti

                                 B

                                 B

                                 B

                                    C

                     (11)

                     Komisija je utvrdila da su nacrti sigurnosnih ciljeva koje je Austrija predložila za pružatelja usluga u zračnoj plovidbi (Austro Control) jednaki sigurnosnim ciljevima na razini Unije za kalendarsku godinu 2024.

                     (12)

                     Komisija napominje da su u nacrtu plana performansi koji je dostavila Austrija utvrđene mjere za Austro Control za postizanje lokalnih sigurnosnih ciljeva, kao što su ulaganje u resurse u području „upravljanja sigurnosnim rizicima”, poboljšanje prekogranične suradnje u području sigurnosti putem anketa te osposobljavanje i informiranje u području „kulture sigurnosti”.

                     (13)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava 11. i 12., te s obzirom na to da se sigurnosni ciljevi performansi na razini Unije, utvrđeni u Provedbenoj odluci (EU) 2021/891, moraju ostvariti do posljednje godine trećeg referentnog razdoblja odnosno 2024., nacrte ciljeva iz nacrta plana performansi za Austriju trebalo bi ocijeniti kao usklađene s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s okolišem

                     (14)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s okolišem, usklađenost ciljeva koje je dostavila Austrija u vezi s prosječnom učinkovitosti horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.2. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. U skladu s tim, predloženi ciljevi iz nacrta plana performansi za Austriju uspoređeni su s relevantnim referentnim vrijednostima učinkovitosti horizontalnog leta na ruti utvrđenima u Planu poboljšanja europske mreže ruta („ERNIP”) koji je bio dostupan u trenutku donošenja revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje odnosno 2. lipnja 2021. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti ciljevi u pogledu okoliša utvrđeni u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (15)

                     U pogledu kalendarske godine 2020. cilj performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje u ključnom području performansi povezanom s okolišem, koji je prvotno utvrđen u Provedbenoj odluci (EU) 2019/903, nije revidiran Provedbenom odlukom (EU) 2021/891, s obzirom na to da je razdoblje primjene tog cilja isteklo i da je stoga njegova provedba postala konačna bez mogućnosti retroaktivnih prilagodbi. U skladu s tim, od država članica nije se tražilo da u nacrtima planova performansi dostavljenima do 1. listopada 2021. revidiraju svoje lokalne ciljeve performansi za kalendarsku godinu 2020. u području performansi povezanom s okolišem. Stoga bi usklađenost lokalnih ciljeva performansi u području okoliša s odgovarajućim ciljevima performansi na razini Unije trebalo ocijeniti s obzirom na kalendarske godine 2021., 2022., 2023. i 2024.

                     (16)

                     U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s okolišem koje je predložila Austrija i odgovarajuće nacionalne referentne vrijednosti za treće referentno razdoblje iz ERNIP-a, izražene kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju:

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva u pogledu okoliša, za Austriju, izraženih kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                                    1,96  %

                                    1,96  %

                                    1,96  %

                                    1,96  %

                                 Referentne vrijednosti za Austriju

                                 1,96  %

                                 1,96  %

                                 1,96  %

                                 1,96  %

                     (17)

                     Komisija primjećuje da su nacrti ciljeva u području okoliša koje je predložila Austrija jednaki odgovarajućim nacionalnim referentnim vrijednostima za svaku kalendarsku godinu od 2021. do 2024.

                     (18)

                     Kad je riječ o točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija napominje da je Austrija u nacrtu plana performansi predstavila mjere za postizanje lokalnih ciljeva u pogledu okoliša koje uključuju njezino sudjelovanje u Inicijativi za zračni prostor slobodnih ruta jugoistočnog zajedničkog neba (SECSI FRA), aktivnosti prekogranične suradnje te provedbu lokalnih i podregionalnih sustava potpore upravljanju zračnim prostorom radi poboljšanja civilno-vojne koordinacije.

                     (19)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava 17. i 18., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Austriju trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s okolišem.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom

                     (20)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s kapacitetom, usklađenost ciljeva koje je dostavila Austrija u vezi s prosječnim kašnjenjem u upravljanju protokom zračnog prometa na ruti („ATFM”) po letu ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenog u točki 1.3. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. U skladu s tim, predloženi ciljevi iz nacrta plana performansi za Austriju uspoređeni su s relevantnim referentnim vrijednostima utvrđenima u Planu mrežnih operacija koji je bio dostupan u trenutku donošenja revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje odnosno 2. lipnja 2021. Ta je ocjena provedena uzimajući u obzir lokalne okolnosti i nadopunjena je revizijom mjera kojima se nastoje ostvariti ciljevi u pogledu kapaciteta utvrđeni u točki 2.1. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (21)

                     U pogledu kalendarske godine 2020. cilj performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom, koji je prvotno utvrđen u Provedbenoj odluci (EU) 2019/903, nije revidiran Provedbenom odlukom (EU) 2021/891, s obzirom na to da je razdoblje primjene tog cilja isteklo i da je stoga njegova provedba postala konačna bez mogućnosti retroaktivnih prilagodbi. U skladu s tim, od država članica nije se tražilo da u nacrtima planova performansi dostavljenima do 1. listopada 2021. revidiraju svoje lokalne ciljeve performansi za kalendarsku godinu 2020. u području performansi povezanom s kapacitetom. Stoga bi usklađenost lokalnih ciljeva performansi u području kapaciteta s odgovarajućim ciljevima performansi na razini Unije trebalo ocijeniti s obzirom na kalendarske godine 2021., 2022., 2023. i 2024.

                     (22)

                     U nastavku su navedeni nacrti rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom koje je Austrija predložila za treće referentno razdoblje, izraženi u minutama kašnjenja ATFM-a po letu, i odgovarajuće referentne vrijednosti iz Plana mrežnih operacija:

                                    2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom, za Austriju, u minutama kašnjenja ATFM-a po letu

                                    0,10

                                    0,17

                                    0,17

                                    0,16

                                 Referentne vrijednosti za Austriju

                                 0,10

                                 0,17

                                 0,17

                                 0,16

                     (23)

                     Komisija primjećuje da su nacrti ciljeva u području kapaciteta koje je predložila Austrija jednaki odgovarajućim nacionalnim referentnim vrijednostima za svaku kalendarsku godinu od 2021. do 2024.

                     (24)

                     U pogledu točke 2.1. podtočke (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 Komisija napominje da je Austrija u nacrtu plana performansi predstavila niz mjera za postizanje lokalnih rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom. Te mjere uključuju stalno zapošljavanje i osposobljavanje kontrolora zračnog prometa, fleksibilne i centralizirane sustave raspoređivanja, trajno poboljšanje aktivnosti upravljanja protokom zračnog prometa i prekograničnu suradnju sa susjednim zemljama.

                     (25)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava 23. i 24., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Austriju trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s kapacitetom.

            Pregled nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom za terminalne usluge u zračnoj plovidbi

                     (26)

                     Kad je riječ o zračnim lukama obuhvaćenima područjem primjene Provedbene uredbe (EU) 2019/317 kako je utvrđeno u članku 1. stavcima 3. i 4. te uredbe, Komisija je nadopunila svoju ocjenu nacrta rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom revizijom nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom za terminalne usluge u zračnoj plovidbi u skladu s točkom 2.1. podtočkom (b) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Utvrđeno je da su ti nacrti ciljeva sporni u pogledu Austrije.

                     (27)

                     Prvo, Komisija je utvrdila da su predloženi ciljevi za treće referentno razdoblje u pogledu prosječnog kašnjenja pri dolasku ATFM-a od 0,87 minuta, 0,84 minute i 0,82 minute po letu za kalendarske godine 2022., 2023. i 2024. viši od postignutih performansi povezanih s kašnjenjem ATFM-a u drugom referentnom razdoblju („RP2”) u rasponu od 0,49 do 0,81 minuta po letu.

                     (28)

                     Drugo, uspoređujući nacrt nacionalnih ciljeva u pogledu prosječnog kašnjenja pri dolasku ATFM-a na razini zračne luke s performansama sličnih zračnih luka tijekom drugog referentnog razdoblja, Komisija je utvrdila da će očekivana kašnjenja ATFM-a u zračnim lukama Beč, Innsbruck i Salzburg biti veća od onih predviđenih za slične zračne luke.

                     (29)

                     Stoga, kad je riječ o donošenju konačnog plana performansi u skladu s člankom 16. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, Komisija smatra da bi Austrija trebala dodatno opravdati ciljeve povezane s kapacitetom terminala za treće referentno razdoblje s obzirom na opažanja iz uvodnih izjava 27. i 28. ili smanjiti te ciljeve.

            Ocjena nacrta ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti

                     (30)

                     Kad je riječ o ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti, usklađenost ciljeva koje je dostavila Austrija u vezi s utvrđenim jediničnim troškom za rutne usluge u zračnoj plovidbi ocijenjena je na temelju kriterija utvrđenih u točki 1.4. podtočkama (a), (b) i (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Ti se kriteriji temelje na kretanju utvrđenog jediničnog troška tijekom trećeg referentnog razdoblja, dugoročnom kretanju utvrđenog jediničnog troška tijekom drugog i trećeg referentnog razdoblja (2015.–2024.) i polaznoj vrijednosti za utvrđeni jedinični trošak na razini zone naplate u usporedbi s prosječnom vrijednosti zona naplate u kojima pružatelji usluga u zračnoj plovidbi imaju slično operativno i ekonomsko okruženje.

                     (31)

                     Ocjena rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti provedena je uzimajući u obzir lokalne okolnosti. Nadopunjena je revizijom ključnih čimbenika i parametara na kojima se temelje ti ciljevi kako je navedeno u točki 2.1. podtočki (d) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317.

                     (32)

                     U nastavku su navedeni nacrti rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti koje je Austrija predložila za treće referentno razdoblje:

                                    Zona naplate rutnih naknada u Austriji

                                    Polazna vrijednost za 2014.

                                    Polazna vrijednost za 2019.

                                    2020.–2021.

                                    2022.

                                    2023.

                                    2024.

                                    Nacrt rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti, izraženih kao utvrđeni rutni jedinični trošak (u realnim vrijednostima cijena za 2017.)

                                    69,54  EUR

                                    63,19  EUR

                                    109,28  EUR

                                    62,09  EUR

                                    54,65  EUR

                                    50,07  EUR

                     (33)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (a) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je kretanje utvrđenog rutnog jediničnog troška na razini zone naplate u Austriji, koje je iznosilo –5,7 % tijekom trećeg referentnog razdoblja, slabije od kretanja na razini Unije, koje je iznosilo +1,0 % tijekom istog razdoblja.

                     (34)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (b) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je dugoročno kretanje utvrđenog rutnog jediničnog troška na razini zone naplate u Austriji, koje je iznosilo –3,6 % tijekom drugog i trećeg referentnog razdoblja, slabije od dugoročnog kretanja na razini Unije, koje je iznosilo –1,3 % tijekom istog razdoblja.

                     (35)

                     Kad je riječ o kriteriju utvrđenom u točki 1.4. podtočki (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317, Komisija primjećuje da je polazna vrijednost utvrđenog jediničnog troška u Austriji od 63,19 EUR u realnim vrijednostima cijena za 2017. („EUR2017”) za 21,3 % niža od prosječne polazne vrijednosti od 80,26 EUR za EUR2017 relevantne usporedne skupine. Komisija napominje da je utvrđeni rutni jedinični trošak u Austriji ostao znatno ispod prosjeka usporedne skupine tijekom cijelog trećeg referentnog razdoblja, uz razliku od –42,6 % koja je zabilježena za 2024.

                     (36)

                     Na temelju nalaza iz uvodnih izjava od 33. do 35., nacrti ciljeva navedeni u nacrtu plana performansi za Austriju trebali bi se ocijeniti kao usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije u ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitosti.

            Pregled nacrta ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti za terminalne usluge u zračnoj plovidbi

                     (37)

                     Kad je riječ o zračnim lukama obuhvaćenima područjem primjene Provedbene uredbe (EU) 2019/317 kako je utvrđeno u članku 1. stavcima 3. i 4. te uredbe, Komisija je nadopunila svoju ocjenu nacrta rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti revizijom nacrta ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti za terminalne usluge u zračnoj plovidbi u skladu s točkom 2.1. podtočkom (c) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317. Utvrđeno je da su ti nacrti ciljeva sporni za Austriju.

                     (38)

                     Uspoređujući terminalni utvrđeni jedinični trošak s performansama sličnih zračnih luka za treće referentno razdoblje, Komisija ističe da je utvrđeni jedinični trošak za Beč, glavnu zračnu luku, prema procjenama znatno veći od srednjeg utvrđenog jediničnog troška relevantnih zračnih luka.

                     (39)

                     Stoga, kad je riječ o donošenju konačnog plana performansi u skladu s člankom 16. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, Komisija smatra da bi Austrija trebala dodatno opravdati ciljeve povezane s troškovnom učinkovitosti terminala za treće referentno razdoblje s obzirom na opažanja iz uvodne izjave 38. ili smanjiti te ciljeve.

            Pregled programa poticaja iz članka 11. Provedbene uredbe (EU) 2019/317 koji nadopunjava Komisijinu ocjenu nacrta ciljeva povezanih s kapacitetom

                     (40)

                     Komisija je u skladu s točkom 2.1. podtočkom (f) Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/317 u vezi s nacrtima ciljeva povezanih s kapacitetom nadopunila svoju ocjenu revizijom nacrta programa poticaja iz članka 11. Provedbene uredbe (EU) 2019/317. U tom je pogledu ispitala ispunjavaju li nacrti programa poticaja materijalne zahtjeve iz članka 11. stavaka 1. i 3. Provedbene uredbe (EU) 2019/317. Utvrđeno je da su nacrti programa poticaja iz nacrta plana performansi za Austriju sporni.

                     (41)

                     Komisija primjećuje da i program poticaja za kapacitet na ruti i program poticaja za kapacitet terminala koji su predloženi u austrijskom nacrtu plana performansi sadržavaju maksimalnu financijsku nepogodnost u iznosu od 0,50 % utvrđenih troškova i maksimalnu financijsku pogodnost u iznosu od 0,50 % utvrđenih troškova.

                     (42)

                     Na temelju stručnog savjeta tijela za ocjenu performansi Komisija sumnja da bi predložena maksimalna financijska nepogodnost u iznosu od 0,50 % utvrđenih troškova u tim programima poticaja imala ikakav znatan utjecaj na prihode izložene riziku, kako je propisano člankom 11. stavkom 3. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317.

                     (43)

                     Stoga bi, kad je riječ o donošenju konačnog plana performansi u skladu s člankom 16. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, Austrija trebala revidirati svoje programe poticaja za postizanje ciljeva povezanih s kapacitetom na ruti i kapacitetom terminala tako da se maksimalne financijske nepogodnosti koje proizlaze iz tih programa poticaja utvrde na razini koja ima znatan utjecaj na prihode izložene riziku, kako je propisano člankom 11. stavkom 3. točkom (a) Provedbene uredbe (EU) 2019/317, što bi, prema mišljenju Komisije, trebalo dovesti do maksimalne financijske nepogodnosti koja je jednaka ili veća od 1 % utvrđenih troškova.

            ZAKLJUČCI

                     (44)

                     Na temelju ocjene iz uvodnih izjava od 10. do 43., Komisija je zaključila da su ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je dostavila Austrija u skladu s ciljevima performansi na razini Unije.

                     (45)

                     Komisija napominje da su neke države članice izrazile namjeru da u svoje troškovne osnovice za treće referentno razdoblje uključe troškovne stavke povezane s otkrivanjem bespilotnih letjelica u zračnim lukama. Nije bilo moguće točno utvrditi, na temelju elemenata sadržanih u nacrtima planova performansi, u kojoj su mjeri države članice uključile takve utvrđene troškove u svoje troškovne osnovice za treće referentno razdoblje i, ako su takvi troškovi uključeni, u kojoj su mjeri nastali u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi da bi se stoga mogli smatrati prihvatljivima u okviru programa performansi i sustava utvrđivanja naknada. Službe Komisije poslale su ad hoc zahtjev za informacije svim državama članicama kako bi prikupile relevantne informacije te će dodatno ispitati prijavljene troškove otkrivanja bespilotnih letjelica u zračnim lukama u kontekstu provjere usklađenosti s jediničnim cijenama. Ovom Odlukom ne dovode se u pitanje nalazi i zaključci Komisije o troškovima otkrivanja bespilotnih letjelica.

                     (46)

                     Kao odgovor na rusku vojnu agresiju protiv Ukrajine, koja je započela 24. veljače 2022., Unija je donijela mjere ograničavanja kojima se ruskim zračnim prijevoznicima, svim zrakoplovima registriranima u Rusiji i svim zrakoplovima koji nisu registrirani u Rusiji, a koji su u vlasništvu ili zakupu bilo koje ruske fizičke ili pravne osobe, subjekta ili tijela, zabranjuje slijetanje na područje Unije, uzlijetanje s njega ili njegovo prelijetanje. Te mjere dovode do smanjenja zračnog prometa u zračnom prostoru iznad područja Unije. Međutim, učinak na razini Unije ne bi trebao biti usporediv sa smanjenjem zračnog prometa do kojeg je došlo zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u ožujku 2020. Stoga je primjereno zadržati postojeće mjere i postupke za provedbu programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u trećem referentnom razdoblju,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je Austrija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004, a koji su navedeni u Prilogu ovoj Odluci, usklađeni su s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje utvrđenima u Provedbenoj odluci (EU) 2021/891.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena Republici Austriji.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. travnja 2022.

                  Za Komisiju

               Adina VĂLEAN

                  Članica Komisije

            (1)  SL L 96, 31.3.2004., str. 1.

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 od 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba i stavljanju izvan snage provedbenih uredaba (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013 (SL L 56, 25.2.2019., str. 1.).

            (3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/903 od 29. svibnja 2019. kojom se postavljaju ciljevi performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje koje počinje 1. siječnja 2020. i završava 31. prosinca 2024. godine (SL L 144, 3.6.2019., str. 49.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 od 3. studenoga 2020. o izvanrednim mjerama za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba zbog pandemije bolesti COVID-19 (SL L 366, 4.11.2020., str. 7.).

            (5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/891 od 2. lipnja 2021. o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke (EU) 2019/903 (SL L 195, 3.6.2021., str. 3.).

            PRILOG
            Ciljevi performansi iz nacrta plana performansi koji je Austrija dostavila u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004, za koje je utvrđeno da su usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije za treće referentno razdoblje

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO SA SIGURNOSTI

               Djelotvornost upravljanja sigurnosti

                           Austrija

                           Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i)

                           Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi

                           Cilj upravljanja sigurnosti

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                        Austro Control

                        Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti

                        B

                        B

                        B

                           C

                        Upravljanje sigurnosnim rizikom

                        C

                        C

                        C

                           D

                        Osiguranje sigurnosti

                        B

                        B

                        B

                           C

                        Promicanje sigurnosti

                        B

                        B

                        B

                           C

                        Kultura sigurnosti

                        B

                        B

                        B

                           C

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S OKOLIŠEM

               Prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva u pogledu okoliša, za Austriju, izraženih kao prosječna učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

                           1,96  %

                           1,96  %

                           1,96  %

                           1,96  %

                        Referentne vrijednosti za Austriju

                        1,96  %

                        1,96  %

                        1,96  %

                        1,96  %

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S KAPACITETOM

               Prosječno rutno kašnjenje ATFM-a u minutama po letu

                           2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva povezanih s kapacitetom, za Austriju, u minutama kašnjenja ATFM-a po letu

                           0,10

                           0,17

                           0,17

                           0,16

                        Referentne vrijednosti za Austriju

                        0,10

                        0,17

                        0,17

                        0,16

               KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI POVEZANO S TROŠKOVNOM UČINKOVITOSTI

               Utvrđeni jedinični trošak za rutne usluge u zračnoj plovidbi

                           Zona naplate rutnih naknada u Austriji

                           Polazna vrijednost za 2014.

                           Polazna vrijednost za 2019.

                           2020.–2021.

                           2022.

                           2023.

                           2024.

                           Nacrt rutnih ciljeva povezanih s troškovnom učinkovitosti, izraženih kao utvrđeni rutni jedinični trošak (u realnim vrijednostima cijena za 2017.)

                           69,54  EUR

                           63,19  EUR

                           109,28  EUR

                           62,09  EUR

                           54,65  EUR

                           50,07  EUR