title: Odluka (EU) 2017/1737 Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. o zaključenju poslovnih knjiga Zajedničkog poduzeća ECSEL za financijsku godinu 2015.

text:
               29.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/350

         ODLUKA (EU) 2017/1737 EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 27. travnja 2017.
   o zaključenju poslovnih knjiga Zajedničkog poduzeća ECSEL za financijsku godinu 2015.
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir završne godišnje financijske izvještaje Zajedničkog poduzeća ECSEL za financijsku godinu 2015.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Zajedničkog poduzeća ECSEL za financijsku godinu 2015., s odgovorom Zajedničkog poduzeća (1),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2015., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koju Zajedničko poduzeće treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2015. (05875/2017 – C8-0091/2017),

               —

               uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), a posebno njezin članak 209.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 561/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju zajedničkog poduzeća ECSEL (4), a posebno njezin članak 12.,

               —

               uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 110/2014 od 30. rujna 2013. o oglednoj financijskoj uredbi za tijela javno-privatnog partnerstva iz članka 209. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5),

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog IV. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0113/2017),

               1.

               odobrava zaključenje poslovnih knjiga Zajedničko poduzeće ECSEL za financijsku godinu 2015.;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi izvršnom direktoru Zajedničkog poduzeća ECSEL, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Antonio TAJANI

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL C 473, 16.12.2016., str. 24.

      (2)  SL C 473, 16.12.2016., str. 25.

      (3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (4)  SL L 169, 7.6.2014., str. 152.

      (5)  SL L 38, 7.2.2014., str. 2.


title: Odluka Vijeća 2008/389/ZVSP od 7. travnja 2008. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Srednjoafričke Republike o statusu snaga pod vodstvom Europske unije u Srednjoafričkoj Republici

text:
               18/Sv. 013

               HR

               Službeni list Europske unije

               116

         32008D0389

               L 136/45

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               07.04.2008.

      ODLUKA VIJEĆA 2008/389/ZVSP
   od 7. travnja 2008.
   o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Srednjoafričke Republike o statusu snaga pod vodstvom Europske unije u Srednjoafričkoj Republici
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 24.,
   uzimajući u obzir preporuku Predsjedništva,
   budući da:

               (1)

               Vijeće sigurnosti Ujedinjenih Naroda usvojilo je 25. rujna 2007. Rezoluciju 1778 (2007.) kojom se odobrava osnivanje misije Ujedinjenih Naroda u Srednjoafričkoj Republici i u Čadu (Minucart) i kojom se Europska unija ovlašćuje da u tim zemljama, na razdoblje od godinu dana od datuma proglašenje operativne sposobnosti, razmjesti operaciju čiji je cilj potpora misiji Ujedinjenih Naroda. Rezolucijom se također od vlada Čada i Srednjoafričke Republike i Europske unije zatražilo da u najkraćem mogućem roku sklope sporazume o statusu snaga vezanih za operaciju Europske unije.

               (2)

               Vijeće je 15. listopada 2007. donijelo Zajedničku akciju 2007/677/ZVSP o vojnoj operaciji Europske unije u Republici Čadu i u Srednjoafričkoj Republici (EUFOR Tchad/RCA) (1).

               (3)

               Nakon odobrenja Vijeća 18. rujna 2007., u skladu s člankom 24. Ugovora o Europskoj uniji, Predsjedništvo je, uz pomoć glavnog tajnika/visokog predstavnika, završilo pregovore oko Sporazuma između Europske unije i Srednjoafričke Republike o statusu snaga pod vodstvom Europske unije u Srednjoafričkoj Republici.

               (4)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sporazum između Europske unije i Srednjoafričke Republike o statusu Snaga pod vodstvom Europske unije u Srednjoafričkoj Republici odobrava se u ime Europske unije.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovlašćuje se Predsjednik Vijeća da imenuje osobu opunomoćenu za potpisivanje Sporazuma kako bi on obvezivao Europsku uniju.
   Članak 3.
   Ova Odluka proizvodi učinke na dan donošenja.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. travnja 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         R. ŽERJAV

      (1)  SL L 279, 23.10.2007., str. 21.


title: 2009/121/EZ: Odluka Vijeća od 18. prosinca 2008. o odbijanju prijedloga Komisije za donošenje Uredbe Vijeća o provedbi Uredbe (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s primjenom antimikrobnih sredstava za odstranjivanje površinskih onečišćenja s trupova peradi  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 020

               HR

               Službeni list Europske unije

               156

         32009D0121

               L 042/13

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.12.2008.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 18. prosinca 2008.
   o odbijanju prijedloga Komisije za donošenje Uredbe Vijeća o provedbi Uredbe (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s primjenom antimikrobnih sredstava za odstranjivanje površinskih onečišćenja s trupova peradi
   (Tekst značajan za EGP)
   (2009/121/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 202.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije za donošenje Uredbe Vijeća o provedbi Uredbe (EZ) br. 853/2004 u vezi s primjenom antimikrobnih sredstava za odstranjivanje površinskih onečišćenja s trupova peradi,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2), a posebno njezin članak 5.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EZ) br. 853/2004 utvrđena su posebna higijenska pravila za hranu životinjskog podrijetla za subjekte u poslovanju s hranom. U njoj je predviđeno da subjekti u poslovanju s hranom ne smiju primjenjivati bilo kakva druga sredstva osim vode za odstranjivanje površinskih onečišćenja s proizvoda životinjskog podrijetla, osim ako je primjena takvog sredstva odobrena u skladu s tom Uredbom.

               (2)

               U provedbi politika Zajednice treba osigurati visoki stupanj zaštite zdravlja ljudi. Mjere koje donosi Zajednica o hrani i hrani za životinje moraju se zasnivati na primjerenoj procjeni mogućih opasnosti po zdravlje ljudi i životinja te moraju, uzimajući u obzir raspoloživa znanstvena saznanja, održati ili ako je to znanstveno opravdano, povećati razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja koja se osigurava u Zajednici. Visoki standardi higijene tijekom cijelog lanca proizvodnje hrane te izbjegavanje ili zabrana primjene sredstava koja bi mogla prikriti nedostatno provođenje postupaka higijene najviši su prioritet Zajednice.

               (3)

               Dodatno tomu, kod provedbe politika Zajednice potrebno je osigurati visoku razinu zaštite okoliša, kako mjerama same ekološke politike tako i integracijom zahtjeva politike zaštite okoliša, kod utvrđivanja i provedbe drugih politika i mjera Zajednice.

               (4)

               U prijedlogu Komisije naglašava se da nekoliko antibakterijskih tvari poput klornog dioksida, zakiseljenog natrijevog klorita, trinatrijevog fosfata ili peroksilnih kiselina koje se primjenjuju za odstranjivanje površinskih onečišćenja s trupova peradi mogu predstavljati opasnost za vodeni okoliš, za zdravlje osoblja koje radi u sustavu otpadnih voda kao i za rad i funkcioniranje kanalizacijske mreže i/ili pogona za obradu otpadnih voda. Primjena antibakterijskih tvari koje sadrže klor može također dovesti do stvaranja organskih klornih spojeva, od kojih su neki postojani, bioakumulativni ili kancerogeni. Fosforni spojevi su također jedan od uzroka eutrofikacije europskih regionalnih mora, što dovodi do masivnog rasta algi i drugih nepoželjnih djelovanja na vodeni okoliš.

               (5)

               Znanstveni odbor za veterinarske mjere koje se odnose na javno zdravlje (SCVPH) objavio je 30. listopada 1998. izvješće o „prednostima i ograničenjima antibakterijske obrade trupova peradi” i preporučio da se prije odobravanja bilo kojeg spoja ili tehnike za odstranjivanje onečišćenja one povrgnu sveobuhvatnom vrednovanju.

               (6)

               Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) donijela je stručno mišljenje 14.-15. prosinca 2005. o „procjeni djelovanja peroksilnih kiselina na trupove peradi”. Zaključila je da je teško procijeniti učinke peroksilne kiseline jer predočeni protokoli nisu uvijek bili detaljni, pa čak i da su bili, ne bi bili dovoljni da se dokaže djelotvornost peroksilnih kiselina u komercijalnim uvjetima.

               (7)

               EFSA je 6. ožujka 2008. donijela stručno mišljenje o „procjeni mogućeg djelovanja klornog dioksida, zakiseljenog natrijevog klorita, trinatrijevog fosfata i peroksilnih kiselina na pojavu antimikrobne rezistencije”. Na osnovi nalaza EFSA je potakla daljnja istraživanja o vjerojatnosti pojave osjetljivosti na te tvari i mogućoj otpornosti na terapeutske antibiotike i druge antimikrobne djelatne tvari.

               (8)

               Znanstveni odbor za rizike po zdravlje i okoliš (SCHER) i Znanstveni odbor za rizike za zdravlje koji novo nastaju i koji su novo identificirani (SCENIHR) donijeli su zajedničko stručno mišljenje 18. ožujka 2008. i 2. travnja 2008. o utjecaju na okoliš i djelovanju na antimikrobnu rezistenciju, četiriju tvari koje se primjenjuju za odstranjivanje površinskih onečišćenja trupova peradi mikroorganizmima. Oni su ustanovili da „trenutačno nema dovoljnih saznanja o mogućim negativnim posljedicama primjene raznih biocida” i zaključili da nije na raspolaganju dovoljno podataka za donošenje sveobuhvatnih kvalitativnih procjena. S gledišta zaštite okoliša postoji zabrinutost o mogućnosti širenja ili selekcije otpornijih sojeva kao i s obzirom na moguće rezidue na trupovima peradi.

               (9)

               Kad se uzmu u obzir dostupne znanstvene informacije, ne može se isključiti da bi odobrenje tih tvari moglo dovesti do povećane antimikrobne rezistencije kod ljudi.

               (10)

               Nastanak antimikrobne rezistencije također je izvor znatne i stalne zabrinutosti međunarodnih tijela u sektoru humane medicine. Komisija je poduzimala razne važne zakonodavne inicijative za smanjenje antimikrobne rezistencije u vezi s hranom za životinje, veterinarskim liječenjem životinja i prehrambenim proizvodima.

               (11)

               Također je i Vijeće na svom zasjedanju 9. i 10. lipnja 2008. usvojilo zaključke o antimikrobnoj rezistenciji u kojima naglašava da je antimikrobna razistencija još uvijek rastući europski i globalni zdravstveni problem.

               (12)

               Europski parlament je svojom rezolucijom od 19. lipnja 2008. izrazio neslaganje s prijedlogom Komisije iz gore navedenih razloga i pozvao Vijeće da odbije prijedlog.

               (13)

               Zbog nedostatka znanstvenih podataka u vezi s rizicima vezano uz korištenje tih tvari, primjenjuje se načelo predostrožnosti u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (3). Prema tom načelu u određenim okolnostima, kad nakon procjene dostupnih informacija i dalje postoji mogućnost negativnog djelovanja na zdravlje, a znanstveno je to još neizvjesno, mogu se donijeti privremene mjere upravljanja rizikom potrebne da se osigura visoka razina zaštite zdravlja odabrana u Zajednici, u očekivanju daljnjih znanstvenih informacija za cjelovitiju procjenu rizika.

               (14)

               Zato je potrebno potaknuti prikupljanje podataka od strane subjekata u poslovanju s hranom i programe istraživanja kako bi se u potpunosti mogla procijeniti kako djelotvornost tih tvari i stvaranje antimikrobne rezistencije tako i mogući utjecaj na okoliš. U tu svrhu EFSA je objavila zajedničke smjernice AFC/BIOHAZ-a (4) o dostavi podataka za procjenu sigurnosti i djelotvornosti tvari za odstranjivanje površinskih onečišćenja mikroorganizmima kod hrane životinjskog podrijetla. Do prikupljanja i procjene takvih podataka, Vijeće smatra nužnim pričekati rezultate procjene te u međuvremenu odbiti prijedlog Komisije,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Odbija se prijedlog Komisije za donošenje Uredbe Vijeća o provedbi Uredbe (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s primjenom antimikrobnih sredstava za odstranjivanje površinskih onečišćenja s trupova peradi.
   Članak 2.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. BARNIER

      (1)  SL L 139, 30.4.2004., str. 55.

      (2)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

      (3)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

      (4)  EFSA Journal (2006) 3888, str. 1.


title: 88/382/EEZ: Odluka Vijeća od 24. lipnja 1988. o dopuni Priloga IV. Konvenciji o zaštiti Rajne od kemijskog onečišćenja u vezi sa živom koja potječe iz industrijskih sektora s izuzetkom industrije klor-alkalne elektrolize

text:
               11/Sv. 122

               HR

               Službeni list Europske unije

               8

         31988D0382

               L 183/30

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 24. lipnja 1988.
   o dopuni Priloga IV. Konvenciji o zaštiti Rajne od kemijskog onečišćenja u vezi sa živom koja potječe iz industrijskih sektora s izuzetkom industrije klor-alkalne elektrolize
   (88/382/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 130 S,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da je Zajednica Odlukom 77/586/EEZ (3) sklopila Konvenciju o zaštiti Rajne od kemijskog onečišćenja, dalje u tekstu „Kemijska konvencija”, i Dodatni sporazum uz Sporazum potpisan u Bernu 29. travnja 1963. o Međunarodnoj komisiji za zaštitu Rajne od onečišćenja, dalje u tekstu „Međunarodna komisija”;
   budući da na temelju članka 5. Konvencije, Međunarodna komisija predlaže granične vrijednosti za ispuštanje određenih tvari u površinske vode Rajnskog bazena putem izmjena Priloga IV. Kemijskoj konvenciji; budući da je na temelju članka 14. Kemijske konvencije za stupanje na snagu tih izmjena potrebno da ih ugovorne stranke jednoglasno prihvate;
   budući da je Međunarodna komisija odredila granične vrijednosti za živu koja se ispušta iz industrijskih postrojenja s izuzetkom industrije klor-alkalne elektrolize u obliku prijedloga koji je izrađen kao dopuna Prilogu IV. Kemijskoj konvenciji;
   budući da se Direktivom 84/156/EEZ (4) određuju granične vrijednosti za ispuštanje žive iz industrijskih postrojenja s izuzetkom industrije klor-alkalne elektrolize u vodeni okoliš Zajednice; budući da su te granične vrijednosti jednake onima navedenima u prijedlogu Međunarodne komisije;
   budući da se člankom 4. te direktive od država članica zahtijeva da sastave posebne programe za smanjenje emisija žive iz višestrukih izvora koji nisu industrijska postrojenja; budući da prijedlog Međunarodne komisije ne sadrži takve odredbe;
   budući da je poželjno da Zajednica, kao ugovorna stranka Konvencije, prihvati gore navedeni prijedlog,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Prijedlog Međunarodne komisije za zaštitu Rajne od onečišćenja, čija je namjera izmijeniti Prilog IV. Konvenciji za zaštitu Rajne od kemijskog onečišćenja s obzirom na živu koja nastaje u industrijskim sektorima uz izuzetak industrije klor-alkalne elektrolize prihvaća se u ime Europske ekonomske zajednice.
   Tekst prijedloga priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova se Odluka primjenjuje ne dovodeći u pitanje posebne odredbe u ostalim pravilima Zajednice, a posebno članka 4. Direktive 84/156/EEZ.
   Članak 3.
   Predsjednik Vijeća u skladu s postupcima utvrđenima u Kemijskoj konvenciji obavješćuje vladu Švicarske Konfederacije o prihvaćanju prijedloga iz članka 1.

      Sastavljeno u Luxembourgu 24. lipnja 1988.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. BANGEMANN

      (1)  Mišljenje doneseno 15. lipnja 1988. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL C 105, 21.4.1987., str. 17.

      (3)  SL L 240, 19.9.1977., str. 35.

      (4)  SL L 74, 17.3.1984., str. 49.


title: 2004/404/EZ, Euratom: Odluka Vijeća od 19. travnja 2004. o izmjeni članaka 16. i 17. Protokola o Statutu Suda

text:
               01/Sv. 17

               HR

               Službeni list Europske unije

               73

         32004D0404

               L 132/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 19. travnja 2004.
   o izmjeni članaka 16. i 17. Protokola o Statutu Suda
   (2004/404/EZ, Euratom)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 245. stavak 2,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 160. drugi stavak,
   uzimajući u obzir zahtjev Suda od 14. studenoga 2003.,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta od 30. ožujka 2004.,
   uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 16. ožujka 2004.,
   budući da:

               (1)

               Stupanjem na snagu Ugovora o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji (1), broj sudaca koji čine Sud povećava s 15 na 25 u skladu s člankom 221. stavkom 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice i člankom 137. stavkom 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

               (2)

               Kao posljedica gore navedenog, potrebno je prilagoditi broj sudaca koji čine veliko vijeće.

               (3)

               Nadalje, potrebno je prilagoditi kvorum potreban za donošenje odluka Suda, koji zasjeda u punom sastavu,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Protokol o Statutu Suda mijenja se kako slijedi:

               1.

               u članku 16. stavku 2., broj „11” zamjenjuje se brojem „13”;

               2.

               u članku 17. stavku 4., broj „11” zamjenjuje se brojem „15”.

         Članak 2.
   Ova Odluka proizvodi pravne učinke od dana stupanja na snagu Ugovora o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.

      Sastavljeno u Bruxellesu 19. travnja 2004.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. COWEN

      (1)  SL L 236, 23.9.2003., str. 17.


title: (2000/541/EZ): Odluka Komisije od 6. rujna 2000. o kriterijima procjenjivanja nacionalnih planova u skladu s člankom 6. Direktive Vijeća 1999/13/EZ (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 2473)

text:
               15/Sv. 008

               HR

               Službeni list Europske unije

               8

         32000D0541

               L 230/16

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               06.09.2000.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 6. rujna 2000.
   o kriterijima procjenjivanja nacionalnih planova u skladu s člankom 6. Direktive Vijeća 1999/13/EZ
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 2473)
   (2000/541/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/13/EZ od 11. ožujka 1999. o ograničavanju emisija hlapivih organskih spojeva koji nastaju upotrebom organskih otapala u određenim aktivnostima i postrojenjima (1), a posebno njezin članak 6. stavak 5.,
   budući da:

               (1)

               Države članice mogu utvrditi i provoditi nacionalne planove za smanjenje emisija iz određenih aktivnosti i postrojenja koja su obuhvaćena ovom Direktivom.

               (2)

               Kriteriji za nacionalne planove imaju važnu ulogu u osiguravanju da se nacionalnim planovima postižu smanjenja emisija jednaka smanjenjima koje je moguće postići primjenom graničnih vrijednosti emisija.

               (3)

               Na temelju tih kriterija, Komisija treba odlučiti hoće li se nacionalni planovi koje država članica podnosi smatrati dostatnim ili nedostatnim.

               (4)

               Komisija o kriterijima obavješćuje Savjetodavni odbor osnovan na temelju članka 13. Direktive,

         ODLUČUJE:
   Jedini članak
   Za procjenjivanje nacionalnih planova u skladu s člankom 6. Direktive 1999/13/EZ primjenjuju se kriteriji utvrđeni u Prilogu ovoj Odluci.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. rujna 2000.

            Za Komisiju

         Margot WALLSTRÖM

            Članica Komisije

      (1)  SL L 85, 29.3.1999., str. 1.
   PRILOG
   Kriteriji procjenjivanja nacionalnih planova u skladu s člankom 6. Direktive 1999/13/EZ
   A.   KRITERIJI KOJIMA SE DOKAZUJE DA DRŽAVA ČLANICA IMA DETALJNA SAZNANJA O POSTOJEĆIM EMISIJAMA
   1.   Nacionalnim se planom treba dokazati da država članica ima detaljna saznanja o postojećim emisijama.

      Najmanji prihvatljiv dokaz

   Država članica treba dostaviti izjavu u pisanom obliku kojom se: utvrđuje jedna ili više aktivnosti na koje se plan odnosi; navodi klasifikacija prema dokumentiranom sustavu; utvrđuje broj postrojenja na koja se plan odnosi; utvrđuju količine ukupnih emisija iz postrojenja na koja se plan odnosi; utvrđuje izvor eventualnih emisijskih faktora i navodi statistika aktivnosti koja se koristi za procjenjivanje emisija i opisuju metode određivanja emisijskih faktora, npr. metode za izvođenje mjerenja.
   B.   KRITERIJI KOJIMA SE OPRAVDAVA PROVEDBA NACIONALNOG PLANA
   2.   Nacionalnim se planom treba opravdati usvajanje drukčijeg pristupa odredbama članka 5. stavaka 2. i 3. i Priloga II.

      Najmanji prihvatljiv dokaz:

   Država članica treba dostaviti izjavu u pisanom obliku u kojoj će objasniti prednosti primjene nacionalnog plana u odnosu na primjenu odredaba članka 5. stavaka 2. i 3. i Priloga II.
   C.   KRITERIJI KOJIMA SE DOKAZUJE DA JE NACIONALNI PLAN USKLAĐEN S EUROPSKIM ZAKONODAVSTVOM I POLITIKAMA EU-A, TE VAŽEĆIM MEĐUNARODNIM OBVEZAMA
   3.   Nacionalnim se planom mora potvrditi usklađenost s Direktivama, objavljenim politikama EU-a, bilateralnim sporazumima te međunarodnim sporazumima i ugovorima.

      Najmanji prihvatljiv dokaz

   Država članica treba dostaviti izjavu u pisanom obliku s popratnim dokazima da je preispitala usklađenost nacionalnog plana s cjelokupnim ostalim relevantnim zakonodavstvom.
   D.   DALJNJI KRITERIJI KOJE TREBA RAZMOTRITI AKO SU PLANOM ZADOVOLJENI KRITERIJI A, B I C
   Predloženi najmanji prihvatljiv dokaz navodi se nakon svih kriterija od 4. do 26.

      Kriteriji kojima se dokazuje ispunjavanje posebnih zahtjeva iz članka 6. Direktive 1999/13/EZ

               4.

               Nacionalni plan se primjenjuje samo na postojeća postrojenja (članak 6. stavak 1.).

               5.

               Nacionalni plan se ne primjenjuje na aktivnosti 4. i 11. iz Priloga II.(A) (članak 6. stavak 1.).

               6.

               Nacionalnim se planom iz područja primjene Direktive 1999/13/EZ ne smije isključiti niti jedna aktivnost navedena u Prilogu I. (članak 6. stavak 1.).

               7.

               Nacionalnim se planom postojeće postrojenje ne smije izuzeti od odredaba koje su utvrđene u Direktivi 96/61/EZ (članak 6. stavak 1.).

               8.

               Nacionalni plan mora sadržavati popis mjera koje su poduzete ili se moraju poduzeti kako bi se osiguralo postizanje cilja navedenog u članku 6. stavku 1. (članak 6. stavak 2.).

               9.

               Nacionalni plan mora sadržavati detaljan opis mehanizma praćenja provedbe plana (članak 6. stavak 2.).

               10.

               Nacionalni plan mora postaviti obvezujuće privremene ciljeve na temelju kojih je moguće mjeriti ostvarivanje cilja navedenog u članku 6. stavku 1. (članak 6. stavak 2.).

               11.

               Nacionalni plan mora navesti aktivnost ili aktivnosti na koje se plan odnosi (članak 6. stavak 2.).

               12.

               Nacionalni plan mora odrediti smanjenje emisija koje se treba postići tim aktivnostima, a koje odgovara smanjenju koje bi bilo postignuto primjenom graničnih vrijednosti emisija i/ili vrijednosti fugitivnih emisija prema članku 5. stavcima 2. i 3. i Prilogu II. (članak 6. stavak 2.).

               13.

               Nacionalni plan mora sadržavati popis postrojenja na koja se plan odnosi i navesti njihove ukupne emisije kao i ukupne emisije za svaku pojedinu aktivnost (članak 6. stavak 2.).

               14.

               Nacionalni plan mora sadržavati opis instrumenata za ostvarenje planiranih zahtjeva, dokaz da će ti instrumenti biti izvršivi i detalje o načinima dokazivanja njihove usklađenosti s planom (članak 6. stavak 2.).

      Kriteriji kojima se dokazuje usklađenost s ostalim relevantnim odredbama Direktive 1999/13/EZ

               15.

               Nacionalni plan mora odrediti potrebne mjere koje su ili će biti usvojene kako bi se osiguralo da će postrojenja na koja se plan odnosi biti usklađena s člankom 5., (osim, tamo gdje se to planom dozvoljava, stavcima 2. i/ili 3.), člancima 8. i 9. i svim zahtjevima iz plana najkasnije do 31. listopada 2007. (članak 4. stavak 1.).

               16.

               Nacionalni plan mora odrediti potrebne mjere koje su ili će biti usvojene kako bi se osiguralo da će postrojenja na koja se plan odnosi biti registrirana ili ovlaštena najkasnije do 31. listopada 2007. (članak 4. stavak 2.).

               17.

               Nacionalni plan mora odrediti potrebne mjere koje su ili će biti usvojene kako bi se osiguralo da postrojenja na koja se plan odnosi ispunjavaju zahtjeve za praćenjem koji se utvrđuju u članku 8.

               18.

               Nacionalni plan mora odrediti potrebne mjere koje su ili će biti usvojene kako bi se osiguralo da postrojenja na koja se plan odnosi dokažu poštivanje graničnih vrijednosti emisija i/ili vrijednosti fugitivnih emisija koje se utvrđuju nacionalnim planom u skladu s člankom 9.

               19.

               Nacionalni plan mora odrediti potrebne mjere koje su ili će biti usvojene kako bi se osiguralo da će postrojenja na koja se plan odnosi poštivati odredbe članka 10. ako se utvrdi nepoštivanje zahtjeva iz Direktive ili plana.

               20.

               Nacionalni plan mora sadržavati opis načina na koji u izvješća koja države članice dostavljaju Komisiji u skladu s člankom 11. treba unijeti podatke koji će biti dovoljno reprezentativni da se njima dokaže poštivanje zahtjeva iz članka 6. (članak 11. stavak 2.).

               21.

               Nacionalni plan mora sadržavati opis potrebnih mjera koje su ili će biti usvojene kako bi se javnosti osigurao pristup informacijama o postrojenjima na koja se plan odnosi u skladu s člankom 12.

      Kriteriji kojima se dokazuje da će plan rezultirati odgovarajućim smanjenjem godišnjih emisija

               22.

               Nacionalni plan mora odrediti količinu postojećih godišnjih emisija iz postrojenja na koja se plan odnosi.

               23.

               Nacionalni plan mora odrediti iznos smanjenja godišnjih emisija iz postrojenja na koja se plan odnosi koje bi se postiglo primjenom graničnih vrijednosti emisija za otpadne plinove i/ili vrijednosti fugitivnih emisija u skladu s člankom 5. stavcima 2. i 3. i Prilogu II.

               24.

               Nacionalni plan mora odrediti smanjenje koje će se njegovom provedbom postići za godišnje emisije iz postrojenja na koja se plan odnosi.

               25.

               Nacionalni plan mora dokazati da će smanjenje prema kriteriju 24. biti barem jednako smanjenju prema kriteriju 23.

      Kriteriji za potvrđivanje načina na koji se dokazuje poštivanje plana u skladu s kriterijem 14. i člankom 6. stavkom 2.

   26.   Nacionalni plan treba pokazati da su dokazi o poštivanju plana dovoljno snažni da trećoj strani omoguće da to provjeri.

      Najmanji prihvatljiv dokaz za kriterije od 4. do 26.

   Dokaze treba pružiti za četiri glavna područja, kako slijedi:

               i.

               Država članica treba dostaviti popis postrojenja obuhvaćenih nacionalnim planom u kojem se postrojenje raščlanjuje barem do razine aktivnosti, (kako se navodi u Prilogu II. A), a poželjno je do razine 2. nomenklature SNAP-a prema metodologiji Corinair/EMEP;

               ii.

               Država članica treba dostaviti iscrpne podatke o tome kako će njena nadležna tijela provoditi nacionalni plan, te mora navesti:

                           —

                           koje je to nadležno tijelo,

                           —

                           kako će se utvrđivati rokovi te kako će ih nadležno tijelo pratiti,

                           —

                           kako će nadležna tijela voditi evidenciju o svakom postrojenju koje je obuhvaćeno nacionalnim planom,

                           —

                           kako u tim evidencijama, na razini postrojenja, navesti pojedinosti o obuhvaćenim aktivnostima; poduzetim mjerama; satima rada opreme; graničnim vrijednostima emisija i/ili vrijednostima fugitivnih emisija i/ili obvezujućim privremenim ciljevima koje treba postići; načinima praćenja/dokazivanja poštivanja graničnih vrijednosti emisija i vrijednosti fugitivnih emisija,

                           —

                           metode praćenja, izvješćivanja i dokazivanja usklađenosti s planom. Država članica treba primijeniti bilo metodu bilance masa, u skladu s Prilogom III., ili postupke mjerenja masene koncentracije i brzine protoka, u skladu s priznatim međunarodnim ili europskim normama. Ako država članica za dokazivanje predloži alternativne metode, u nacionalnom planu treba pružiti dokaze da su te metode jednako stroge;

               iii.

               Država članica treba dostaviti popis emisija za sva postrojenja koja su obuhvaćena nacionalnim planom. Kako bi omogućila neovisnu verifikaciju prijavljenih emisija, država članica mora osigurati dokaze kao što su reprezentativni podaci i dokumentirane metodologije. Popis mora izraditi na takav način da je njime moguće dokazati podudarnost s Direktivom, a država članica dužna je osigurati reprezentativne izračune smanjenja godišnjih emisija koja se prijavljuju prema kriterijima 23. i 24., čime omogućuje neovisnu verifikaciju metodologija izračuna;

               iv.

               Država članica treba opisati način na koji će se nacionalni plan, njegovi ciljevi i ostvarivanje tih ciljeva u pojedinim postrojenjima staviti na uvid javnosti. Ponekad se određene informacije mogu smatrati povjerljivim pa im stoga javnost neće imati pristupa. Tu se radi, primjerice, o:

                           —

                           podacima o postrojenjima vojne prirode,

                           —

                           pojedinostima o nekim postrojenjima za koja bi se pokazatelji opsega proizvodnje, kao što su ulazne količine otapala, sati rada i proizvodne količine, mogli smatrati poslovno osjetljivim podacima.


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/784 od 12. svibnja 2016. o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda (Proračunska linija 04 03 01 03)

text:
                  20.5.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 131/70

            ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/784
      od 12. svibnja 2016.
      o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda (Proračunska linija 04 03 01 03)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 46. i 48. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njezin članak 1. stavak 3.,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (2) („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

                  (2)

                  Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u („Protokol 31”).

                  (3)

                  Protokol 31 sadržava posebne odredbe o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda.

                  (4)

                  Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se obuhvatila suradnja u pogledu slobodnog kretanja radnika, koordinacije sustava socijalne sigurnosti i mjera za migrante, uključujući migrante iz trećih zemalja.

                  (5)

                  Protokol 31 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućio nastavak te proširene suradnje nakon 31. prosinca 2015.

                  (6)

                  Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

            DONIJELO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Stajalište koje treba donijeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.
      Članak 2.
      Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2016.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            F. MOGHERINI

         (1)  SL L 305, 30.11.1994., str. 6.

         (2)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

         NACRT
         ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. …/2016
         o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda
         ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
         uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 86. i 98.,
         budući da:

                     (1)

                     Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se obuhvatila suradnja u pogledu slobodnog kretanja radnika, koordinacije sustava socijalne sigurnosti i mjera za migrante, uključujući migrante iz trećih zemalja.

                     (2)

                     Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje od 1. siječnja 2016.

               DONIO JE OVU ODLUKU:
         Članak 1.
         U članku 5. stavcima 5. i 13. Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u riječi „i 2015.” zamjenjuju se riječima „, 2015. i 2016.”.
         Članak 2.
         Ova Odluka stupa na snagu prvog dana koji slijedi nakon zadnje obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u (*).
         Primjenjuje se od 1. siječnja 2016.
         Članak 3.
         Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Zajednički odbor EGP-a

                  Predsjednik

                  Tajnici

                  Zajedničkog odbora EGP-a

            (*)  [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni su zahtjevi navedeni.]


title: Odluka Europskog parlamenta (EU) 2015/1640 od 29. travnja 2015. o zaključenju poslovnih knjiga Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2013.

text:
               30.9.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 255/181

      ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA (EU) 2015/1640
      od 29. travnja 2015.
      o zaključenju poslovnih knjiga Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2013.
      EUROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  uzimajući u obzir konačnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2013.,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2013., zajedno s odgovorima Centra (1),

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija za financijsku godinu 2013., koju u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnosi Revizorski sud,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 17. veljače 2015. o razrješnici koju treba dobiti Centar za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2013. (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (3),

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (4), a posebno njezin članak 208.,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 337/75 od 10. veljače 1975. o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (5), a posebno njezin članak 12.a,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenog 2002. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (6),

                  —

                  uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (7), a posebno njezin članak 108.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0079/2015),

         1.

            utvrđuje da konačna godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja odgovara obliku u kojem je sadržana u prilogu izvješću Revizorskog suda;

         2.

            odobrava zaključenje poslovnih knjiga Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja za financijsku godinu 2013.;

         3.

            nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi direktoru Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

               Predsjednik

            Martin SCHULZ

               Glavni tajnik

            Klaus WELLE

         (1)  SL C 442, 10.12.2014., str. 42.

         (2)  Vidjeti bilješku 1.

         (3)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

         (4)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

         (5)  SL L 39, 13.2.1975., str. 1.

         (6)  SL L 357, 31.12.2002., str. 72.

         (7)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: Odluka Europskog parlamenta (EU) 2015/1659 od 29. travnja 2015. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog instituta za jednakost spolova za financijsku godinu 2013.

text:
               30.9.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 255/249

      ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA (EU) 2015/1659
      od 29. travnja 2015.
      o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog instituta za jednakost spolova za financijsku godinu 2013.
      EUROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  uzimajući u obzir konačnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju Europskog instituta za jednakost spolova za financijsku godinu 2013.,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog instituta za jednakost spolova za financijsku godinu 2013. zajedno s odgovorima Instituta (1),

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2013., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 17. veljače 2015. o razrješnici koju treba dobiti Institut za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2013. (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (3),

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (4), a posebno njezin članak 208.,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1922/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog instituta za jednakost spolova (5), a posebno njezin članak 15.,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenoga 2002. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (6),

                  —

                  uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (7), a posebno njezin članak 108.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0098/2015),

         1.

            daje razrješnicu direktorici Europskog instituta za jednakost spolova za izvršenje proračuna Instituta za financijsku godinu 2013.

         2.

            iznosi svoje primjedbe u Rezoluciji u nastavku;

         3.

            nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i Rezoluciju, koja je njezin sastavni dio, proslijedi direktorici Europskog instituta za jednakost spolova, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

               Predsjednik

            Martin SCHULZ

               Glavni tajnik

            Klaus WELLE

         (1)  SL C 442, 10.12.2014., str. 167.

         (2)  Vidjeti bilješku 1.

         (3)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

         (4)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

         (5)  SL L 403, 30.12.2006., str. 9.

         (6)  SL L 357, 31.12.2002., str. 72.

         (7)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: Odluka Vijeća (EU) 2017/1789 od 25. rujna 2017. o stavljanju izvan snage Odluke 2009/415/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Grčkoj

text:
               4.10.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 256/5

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/1789
   od 25. rujna 2017.
   o stavljanju izvan snage Odluke 2009/415/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Grčkoj
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 27. travnja 2009., na temelju preporuke Komisije, Odlukom Vijeća 2009/415/EZ (1), u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ), odlučilo da u Grčkoj postoji prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da je deficit opće države dosegnuo 3,5 % BDP-a u 2007. i time premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, a u 2008. procijenjen je na 3,6 % BDP-a (bez jednokratnih mjera ili 3,4 % BDP-a uključujući jednokratne mjere). Za 2009. bilo je predviđeno da će deficit opće države dosegnuti 4,4 % BDP-a (odnosno 3,7 % uključujući jednokratne prihode). Bruto dug opće države iznosio je 94,8 % BDP-a u 2007. i 94,6 % BDP-a u 2008., što je znatno iznad referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Prema privremenoj prognozi Komisije iz siječnja 2009. bilo je predviđeno da će udio duga opće države u BDP-u dodatno porasti na 96,3 % BDP-a u 2009. te 98,5 % BDP-a u 2010.

               (2)

               U skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (2) Vijeće je 27. travnja 2009., na temelju preporuke Komisije, izdalo preporuku Grčkoj da smanji prekomjerni deficit najkasnije do 2010. uvjerljivim i održivim smanjenjem deficita opće države na manje od 3 % BDP-a. U tu svrhu Vijeće je odredilo 27. listopada 2009. kao rok u kojem grčka vlada treba poduzeti učinkovito djelovanje.

               (3)

               Vijeće je 30. studenoga 2009. u skladu s člankom 126. stavkom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrdilo da Grčka nije poduzela učinkovito djelovanje; stoga je Vijeće 16. veljače 2010. na temelju preporuke Komisije pozvalo Grčku u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a da poduzme mjere za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012. Vijeće je utvrdilo i da je 15. svibnja 2010. rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja.

               (4)

               Zbog vrlo velikog pogoršanja financijskog stanja grčke vlade države članice čija je valuta euro odlučile su 2010., na zahtjev Grčke, pružiti toj zemlji potporu za stabilnost, kako bi se, u kombinaciji s multilateralnom pomoći Međunarodnog monetarnog fonda, očuvala financijska stabilnost europodručja kao cjeline. Od ožujka 2012. države članice čija je valuta euro potporu pružaju u obliku zajma iz Europskog fonda za financijsku stabilnost.

               (5)

               Vijeće je 10. svibnja 2010. donijelo Odluku 2010/320/EU (3), koja je bila upućena Grčkoj, na temelju članka 126. stavka 9. i članka 136. UFEU-a u cilju jačanja i produbljivanja fiskalnog nadzora te pozvalo Grčku da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2014.

               (6)

               Odluka 2010/320/EU nekoliko je puta znatno izmijenjena. Preinačena je 12. srpnja 2011. Odlukom Vijeća 2011/734/EU (4). Odluka 2011/734/EU nakon toga je znatno izmijenjena nekoliko puta u razdoblju od 8. studenoga 2011. do prosinca 2012. (5).

               (7)

               Grčka je 8. srpnja 2015. zatražila financijsku pomoć Europskog stabilizacijskog mehanizma („ESM”) u obliku trogodišnjeg zajma, a 12. srpnja 2015. postignut je načelan sporazum o davanju zajma Grčkoj u iznosu od najviše 86 000 milijuna EUR.

               (8)

               U skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), a posebno njezinim člankom 7., država članica koja traži financijsku pomoć ESM-a mora izraditi program makroekonomske prilagodbe („Program”), koji odobrava Vijeće. Takvim bi se programom trebalo osigurati donošenje niza reformi potrebnih za poboljšanje održivosti javnih financija i regulatornog okruženja.

               (9)

               Program koji je izradila Grčka odobren je Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2015/1411 (7). Komisija, u ime ESM-a, i grčka tijela potpisali su 19. kolovoza 2015. Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike.

               (10)

               Vijeće je 19. kolovoza 2015. na preporuku Komisije donijelo Odluku (EU) 2015/1410 (8) na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a i pozvalo Grčku da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2017.

               (11)

               U skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 472/2013 Grčka je bila izuzeta od obveze zasebnog izvješćivanja u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita te je izvješća dostavljala u okviru Programa.

               (12)

               Grčka je u lipnju 2016. uspješno završila prvo preispitivanje Programa. Euroskupina je 15. lipnja 2017. pozdravila grčku provedbu prethodnih mjera za drugo preispitivanje, čime se otvara put za zaključenje tog postupka preispitivanja. Na sastancima Euroskupine održanima 24. svibnja 2016. i 15. lipnja 2017. pojašnjeno je koje će se mjere prema potrebi poduzeti kako bi se osigurala održivost grčkog duga nakon uspješnog završetka Programa.

               (13)

               U skladu s člankom 4. Protokola (br. 12) o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene tog Protokola države članice moraju dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada, dostaviti podatke o državnom deficitu i dugu te drugim povezanim varijablama u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009 (9).

               (14)

               Vijeće donosi odluke o stavljanju izvan snage odluka o postojanju prekomjernog deficita na temelju dostavljenih podataka. Nadalje, odluku o postojanju stanja prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom (10).

               (15)

               Na temelju podataka koje je osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009 slijedom obavijesti koju je dostavila Grčka u travnju 2017. te na temelju prvog preispitivanja Programa i Komisijine proljetne prognoze 2017. opravdani su sljedeći zaključci:

                           —

                           od 2009., kad je deficit dosegnuo vrhunac od 15,1 % BDP-a, saldo opće države stalno se povećavao, dok se deficit smanjivao i u 2015. iznosio 5,9 % BDP-a (3,2 % BDP-a isključujući neto učinak državnih intervencija povezanih s potporom financijskom sektoru, prema podacima Eurostata) i naposljetku pretvorio u suficit od 0,7 % BDP-a u 2016. (11). Smanjenje deficita u približno je jednakoj mjeri bilo prouzročeno ograničenjem rashoda i konsolidacijom državnih prihoda,

                           —

                           uzimajući u obzir fiskalni paket donesen u kontekstu prvog preispitivanja, kojim bi se u 2018. trebao ostvariti rast BDP-a od 3 %, i mjere dogovorene u okviru drugog preispitivanja čiji je cilj djelomično neutralizirati utjecaj nacionalnog uvođenja programa prihoda u okviru socijalne solidarnosti na proračun, Komisijinom proljetnom prognozom 2017. predviđa se deficit od 1,2 % BDP-a u 2017. i, na temelju pretpostavke o nepromijenjenim politikama, suficit od 0,6 % BDP-a u 2018. Očekuje se da će se mjerama navedenima u srednjoročnoj fiskalnoj strategiji za razdoblje 2018.–2021., koje su grčka tijela donijela u svibnju 2017. nakon krajnjeg roka za Komisijinu proljetnu prognozu 2017., poboljšati fiskalni rezultati predviđeni za 2018. i tijekom srednjoročnog razdoblja. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom,

                           —

                           zbog velikih proračunskih deficita, smanjenja nominalnog BDP-a i financijske potpore bankarskom sektoru te usprkos znatnom restrukturiranju duga u 2012. grčki udio duga opće države u BDP-u povećao se sa 109,4 % u 2008. (12) na 179,0 % u 2016. Naime, grčki udio duga u BDP-u povećao se sa 177,4 % u 2015. na 179,0 % u 2016. jer je fiskalni suficit u 2016. djelomično upotrijebljen za osiguravanje potrebnih gotovinskih rezervi. Povećanje je bilo povezano i s daljnjom pozitivnom prilagodbom stanja i tokova zbog poravnanja zakašnjelih plaćanja koji se, u skladu sa statističkim pravilima, ne bilježe u dugu opće države. Predviđa se da će udio duga u BDP-u u 2017. i dalje biti uglavnom stabilan s obzirom na nastavak programa poravnanja zakašnjelih plaćanja, no očekuje da će se u 2018. smanjiti na 174,6 % BDP-a zbog fiskalnog suficita i povoljnih cikličkih uvjeta.

               (16)

               Na temelju fiskalnih rezultata Grčke za 2016. koje je Komisija (Eurostat) objavila u travnju 2017. i Komisijine proljetne prognoze 2017. Grčka ispunjava uvjete potrebne da Vijeće svoju odluku o postojanju prekomjernog deficita u Grčkoj stavi izvan snage. Istodobno se i na sastanku Euroskupine održanom 15. lipnja 2017. raspravljalo o raznim elementima, uključujući srednjoročnu fiskalnu putanju, koji su relevantni za preporuku Komisije Vijeću o stavljanju izvan snage njegove odluke o postojanju prekomjernog deficita u Grčkoj.

               (17)

               Od 2017., godine nakon ispravljanja stanja prekomjernog deficita, Grčka podliježe preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu te će se i dalje pratiti u okviru Programa, kojim je obuhvaćeno razdoblje do sredine 2018. Nakon toga Grčka bi trebala primjerenom brzinom napredovati prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, uključujući poštovanje referentnog mjerila za rashode, i ispuniti kriterij duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97.

               (18)

               U skladu s člankom 126. stavkom 12. UFEU-a odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi članici prekomjerni deficit ispravljen.

               (19)

               Vijeće smatra da je prekomjerni deficit u Grčkoj ispravljen i stoga bi Odluku 2009/415/EZ trebalo staviti izvan snage,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je stanje prekomjernog deficita u Grčkoj ispravljeno.
   Članak 2.
   Odluka 2009/415/EZ stavlja se izvan snage.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. rujna 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. MAASIKAS

      (1)  Odluka Vijeća 2009/415/EZ od 27. travnja 2009. o postojanju prekomjernog deficita u Grčkoj (SL L 135, 30.5.2009., str. 21.).

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

      (3)  Odluka Vijeća 2010/320/EU od 10. svibnja 2010. upućena Grčkoj u cilju jačanja i produbljivanja fiskalnog nadzora i pozivanja Grčke na poduzimanje mjera za smanjenje deficita koje se procjenjuje potrebnim za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (SL L 145, 11.6.2010., str. 6.).

      (4)  Odluka Vijeća 2011/734/EU od 12. srpnja 2011. upućena Grčkoj u cilju jačanja i produbljivanja fiskalnog nadzora i pozivanja Grčke na poduzimanje mjera za smanjenje deficita koje se procjenjuje potrebnim za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (SL L 296, 15.11.2011., str. 38.).

      (5)  Odluka Vijeća 2011/791/EU od 8. studenoga 2011. o izmjeni Odluke 2011/734/EU upućene Grčkoj u cilju jačanja i produbljivanja fiskalnog nadzora i pozivanja Grčke na poduzimanje mjera za smanjenje deficita koje se procjenjuje potrebnim za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (SL L 320, 3.12.2011., str. 28.); Odluka Vijeća 2012/211/EU od 13. ožujka 2012. o izmjeni Odluke 2011/734/EU upućene Grčkoj u cilju jačanja i produbljivanja fiskalnog nadzora i pozivanja Grčke na poduzimanje mjera za smanjenje deficita koje se procjenjuje potrebnim za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (SL L 113, 25.4.2012., str. 8.); Odluka Vijeća 2013/6/EU od 4. prosinca 2012. o izmjeni Odluke 2011/734/EU upućene Grčkoj u cilju jačanja i produbljivanja fiskalnog nadzora i pozivanja Grčke na poduzimanje mjera za smanjenje deficita koje se procjenjuje potrebnim za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (SL L 4, 9.1.2013., str. 40.).

      (6)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).

      (7)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2015/1411 od 19. kolovoza 2015. o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe u Grčke (SL L 219, 20.8.2015., str. 12.). Provedbena odluka (EU) 2015/1411 republicirana je na svim službenim jezicima u SL L 91, 7.4.2016., str. 27.

      (8)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2015/1410 od 19. kolovoza 2015. o pozivanju Grčke da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (SL L 219, 20.8.2015., str. 8.). Odluka (EU) 2015/1410 republicirana je na svim službenim jezicima u SL L 91, 7.4.2016., str. 18.

      (9)  Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).

      (10)  U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije”, koje je 15. svibnja 2017. dogovorio Gospodarski i financijski odbor. Vidjeti: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf.

      (11)  Na temelju podataka koje je dostavio Eurostat primarni saldo opće države dosegnuo je 3,9 % BDP-a u 2016. U skladu s definicijom iz Programa primarni saldo iznosio je 4,2 % BDP-a. U definiciju utvrđenu u Programu nisu uključeni jednokratni trošak dokapitalizacije banaka, rashodi povezani s migracijama koji ne uključuju prijenose Unije, prijenosi povezani s odlukama država članica čija je valuta euro u pogledu prihoda nacionalnih središnjih banaka europodručja (dobit ostvarena u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira i Sporazuma o neto financijskoj imovini) i dio prihoda od privatizacije, ali je uključena promjena stanja neisplaćenih neobrađenih povrata poreza.

      (12)  Udio duga u BDP-u u 2008. korigiran je naviše u odnosu na prvotno objavljenu vrijednost od 94,6 % BDP-a zbog statističkih revizija koje su utjecale na dug opće države i BDP.


title: Odluka (EU) 2017/1641 Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. o zaključenju poslovnih knjiga Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije za financijsku godinu 2015.

text:
               29.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/175

         ODLUKA (EU) 2017/1641 EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 27. travnja 2017.
   o zaključenju poslovnih knjiga Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije za financijsku godinu 2015.
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir završne godišnje financijske izvještaje Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije za financijsku godinu 2015.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije za financijsku godinu 2015., s odgovorima Centra (1),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2015., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koju Centar treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2015. (05873/2017 – C8-0054/2017),

               —

               uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), a posebno njezin članak 208.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2965/94 od 28. studenoga 1994. o osnivanju Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije (4), a posebno njezin članak 14.,

               —

               uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5), a posebno njezin članak 108.,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog IV. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0075/2017),

               1.

               odobrava zaključenje poslovnih knjiga Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije za financijsku godinu 2015.;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi direktorici Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Antonio TAJANI

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL C 449, 1.12.2016., str. 27.

      (2)  Vidjeti bilješku 1.

      (3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (4)  SL L 314, 7.12.1994., str. 1.

      (5)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: Odluka (EU) 2017/1677 Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. o zaključenju poslovnih knjiga Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje za financijsku godinu 2015.

text:
               29.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 252/242

         ODLUKA (EU) 2017/1677 EUROPSKOG PARLAMENTA
   od 27. travnja 2017.
   o zaključenju poslovnih knjiga Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje za financijsku godinu 2015.
   EUROPSKI PARLAMENT,

               —

               uzimajući u obzir završne godišnje financijske izvještaje Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje za financijsku godinu 2015.,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje za financijsku godinu 2015., s odgovorima Nadzornog tijela (1),

               —

               uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2015., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koju Nadzorno tijelo treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2015. (05873/2017 – C8-0073/2017),

               —

               uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), a posebno njezin članak 208.,

               —

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (4), a posebno njezin članak 64.,

               —

               uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5), a posebno njezin članak 108.,

               —

               uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika i Prilog IV. Poslovniku,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0101/2017),

               1.

               odobrava zaključenje poslovnih knjiga Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje za financijsku godinu 2015.;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi izvršnom direktoru Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L).

            Predsjednik

         Antonio TAJANI

            Glavni tajnik

         Klaus WELLE

      (1)  SL C 449, 1.12.2016., str. 107.

      (2)  Vidjeti bilješku 1.

      (3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (4)  SL L 331, 15.12.2010., str. 48.

      (5)  SL L 328, 7.12.2013., str. 42.


title: 1999/811/EZ: Odluka Europske središnje banke od 12. listopada 1999. o Poslovniku Izvršnog odbora Europske središnje banke (ESB/1999/7)

text:
               01/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               4

         32000D0007(01)

               L 314/34

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               12.10.1999.

      ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

   od 12. listopada 1999.
   o Poslovniku Izvršnog odbora Europske središnje banke
   (ESB/1999/7)
   (1999/811/EZ)
   IZVRŠNI ODBOR EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Poslovnik Europske središnje banke, a posebno njegove članke 8. i 24.,
   budući da je, kako bi se osiguralo da Izvršni odbor ESB-a u svakom trenutku može donositi odluke, potrebno uspostaviti režim za donošenje odluka putem telekonferencije i režim za delegiranje ovlasti, pri čemu oba čuvaju načelo kolektivne odgovornosti Izvršnog odbora,
   ODLUČIO JE:
   Članak 1.
   Dopunjujuća narav
   Ova Odluka dopunjuje Poslovnik Europske središnje banke. Izrazi iz ove Odluke imaju jednako značenje kao u Poslovniku Europske središnje banke.
   Članak 2.
   Prisustvovanje sastancima Izvršnog odbora
   1.   Predsjednik imenuje člana osoblja Europske središnje banke (ESB) tajnikom. Tajnik je odgovoran za organiziranje i izradu zapisnika sa svih sastanaka Izvršnog odbora.
   2.   U odsutnosti predsjednika i potpredsjednika, sastankom Izvršnog odbora predsjeda član Izvršnog odbora s najduljim mandatom, odnosno najstariji član u slučaju jednake duljine mandata dvaju ili više članova.
   3.   Izvršni odbor može pozvati članove osoblja ESB-a da prisustvuju sastancima.
   Članak 3.
   Dnevni red i zapisnik
   1.   Izvršni odbor donosi dnevni red za svaki sastanak. Predsjednik izrađuje prijedlog dnevnog reda te ga, u načelu, šalje članovima Izvršnog odbora, zajedno s pripadajućim dokumentima, najmanje dva radna dana prije odnosnog sastanka, osim u hitnim slučajevima, kada predsjednik odlučuje u skladu s okolnostima.
   2.   Zapisnik sa sastanka Izvršnog odbora podnosi se članovima Izvršnog odbora radi odobrenja na sljedećem sastanku (ili ranije, ako je potrebno, pisanim postupkom), a potpisuje ga predsjedatelj.
   Članak 4.
   Telekonferencija
   1.   Na zahtjev predsjednika, Izvršni odbor može donositi odluke putem telekonferencije, osim ako se tome protive najmanje dva člana Izvršnog odbora. Odluke se putem telekonferencije donose samo u posebnim okolnostima. Predsjednik utvrđuje narav tih okolnosti, a članovi Izvršnog odbora mogu tražiti prethodnu obavijest o telekonferenciji i o pitanju o kojem se donosi odluka.
   2.   Odluka predsjednika o postojanju posebnih okolnosti i odluke koje donosi Izvršni odbor putem telekonferencije evidentiraju se u zapisnicima sa sastanaka Izvršnog odbora.
   Članak 5.
   Delegiranje ovlasti
   1.   Izvršni odbor može ovlastiti jednog svojeg člana ili više njih za poduzimanje, u njegovo ime i pod njegovom odgovornošću, jasno definiranih upravljačkih ili administrativnih mjera, uključujući upotrebu instrumenata za pripremu odluke koju poslije zajednički donose članovi Izvršnog odbora te instrumenata za provedbu konačnih odluka Izvršnog odbora.
   2.   Uz suglasnost predsjednika Izvršni odbor može također zatražiti od jednog svojeg člana ili više njih donošenje: i. konačnog teksta bilo kojeg od instrumenata utvrđenih člankom 5. stavkom 1., pod uvjetom da je sadržaj tog instrumenta već utvrđen tijekom rasprave; i/ili ii. konačnih odluka, kada delegiranje ovlasti uključuje ograničene i jasno utvrđene izvršne ovlasti čije je izvršavanje podložno strogom preispitivanju u svjetlu objektivnih kriterija koje je utvrdio Izvršni odbor.
   3.   Delegiranja ovlasti i odluke donesene u skladu s člankom 5. stavcima 1. i 2. evidentiraju se u zapisnicima sa sastanaka Izvršnog odbora.
   4.   Ovlasti prenesene na taj način mogu se dalje delegirati samo ako u tom smislu u odluci o delegiranju ovlasti postoji posebna odredba te u skladu s tom odredbom.
   Članak 6.
   Objavljivanje
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 12. listopada 1999.

            Predsjednik ESB-a

         Willem F. DUISENBERG


title: 2007/134/EZ: Odluka Komisije od 2. veljače 2007. o osnivanju Europskog istraživačkog vijeća  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 014

               HR

               Službeni list Europske unije

               276

         32007D0134

               L 057/14

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               02.02.2007.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 2. veljače 2007.
   o osnivanju Europskog istraživačkog vijeća
   (Tekst značajan za EGP)
   (2007/134/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Odluku br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. - 2013.) (1), a posebno njezine članke 2. i 3.,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ideje” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. - 2013.) (2), a posebno njezin članak 4. stavke 2. i 3.,
   budući da:

               (1)

               Cilj posebnog programa „Ideje” u Sedmom okvirnom programu je podupirati pionirska istraživanja na poticaj istraživača u svim znanstvenim, tehničkim i akademskim područjima koja istraživači provode u okviru tema po vlastitom izboru.

               (2)

               Odluka 2006/972/EZ omogućuje Komisiji osnivanje Europskog istraživačkog vijeća (dalje u tekstu ERC) kao sredstva za provedbu posebnog programa „Ideje”.

               (3)

               U skladu s člankom 4. stavkom 3. Odluke 2006/972/EZ, ERC se sastoji od neovisnog Znanstvenog vijeća (dalje u tekstu Znanstveno vijeće) kojem pomaže posebno provedbeno tijelo.

               (4)

               Znanstveno vijeće trebaju činiti najbolji znanstvenici, inženjeri i stručnjaci koje imenuje Komisija i koji djeluju u svoje vlastito ime, neovisno o bilo kakvom vanjskom utjecaju. Ono treba djelovati u skladu s mandatom koji je predviđen člankom 5. Odluke 2006/972/EZ i isključivo u interesu postizanja znanstvenih, tehnoloških i akademskih ciljeva posebnog programa „Ideje”.

               (5)

               Znanstveno vijeće neovisno izabire glavnog tajnika koji djeluje na temelju svojih ovlasti. Glavni će tajnik između ostalog pomagati Znanstvenom vijeću u ostvarivanju njegove učinkovite veze s posebnim provedbenim tijelom i s Komisijom, te u nadzoru učinkovite provedbe njegove strategije i stajališta od strane posebnog provedbenog tijela.

               (6)

               Znanstveno vijeće treba djelovati u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti i transparentnosti. Komisija treba djelovati kao jamac samostalnosti i cjelovitosti Znanstvenog vijeća te osigurati njegovo pravilno funkcioniranje.

               (7)

               Za članove Znanstvenog vijeća treba predvidjeti pravila o objavljivanju informacija, ne dovodeći u pitanje pravila o sigurnosti prema Poslovniku Komisije iz Priloga Odluke 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom (3).

               (8)

               Osobne podatke koji se odnose na članove Znanstvenog vijeća treba obrađivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (4).

               (9)

               Za izbor članova osnivača Znanstvenog vijeća osnovan je odbor koji se sastoji od nezavisnih visokokvalificiranih stručnjaka. Taj je odbor nakon opsežnog savjetovanja sa znanstvenom i akademskom zajednicom dao preporuke prvo u vezi s čimbenicima i kriterijima koje treba primjenjivati pri izboru članova Znanstvenog vijeća a potom i u vezi sa samim članovima osnivačima.

               (10)

               Posebno provedbeno tijelo treba osnovati kao vanjsko tijelo u obliku izvršne agencije koja se osniva posebnim aktom u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 58/2003 o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće vezane uz upravljanje programima Zajednice (5).

               (11)

               Dok se ova izvršna agencija ne osnuje i ne postane operativna, njezine provedbene zadaće treba obavljati posebna služba Komisije.

               (12)

               Utjecaj ove odluke na proračun uzet će se u obzir kod odluke o financiranju u okviru posebnog programa „Ideje” i u zakonodavnoj financijskoj izjavi prijedloga Komisije za vanjsko tijelo,

         ODLUČILA JE:
   POGLAVLJE 1.

      EUROPSKO ISTRAŽIVAČKO VIJEĆE

   Članak 1.
   Osnivanje
   Ovime se osniva Europsko istraživačko vijeće za provedbu posebnog programa „Ideje” za razdoblje od dana stupanja na snagu ove Odluke do 31. prosinca 2013. Sastoji se od Znanstvenog vijeća i posebnog provedbenog tijela, kako je utvrđeno u nastavku.
   POGLAVLJE 2.

      ZNANSTVENO VIJEĆE

   Članak 2.
   Osnivanje
   Ovime se osniva Znanstveno vijeće.
   Članak 3.
   Zadaće
   1.   Znanstvenom vijeću povjeravaju se zadaće predviđene člankom 5. stavkom 3. Odluke 2006/972/EZ.
   2.   Znanstveno vijeće među ostalim oblikuje opću znanstvenu strategiju, ima potpunu ovlast za odlučivanje o vrsti istraživanja koja dobivaju financijsku potporu u skladu s člankom 6. stavkom 6. Odluke 2006/972/EZ te djeluje kao jamac za znanstvenu kvalitetu djelatnosti. Njegove zadaće obuhvaćaju posebno izradu godišnjeg programa rada, uvođenje procesa stručne ocjene, kao i nadzor i kontrolu kvalitete provedbe posebnog programa „Ideje”, ne dovodeći u pitanje odgovornosti Komisije.
   Članak 4.
   Članstvo
   1.   Znanstveno vijeće sastoji se od najviše 22 člana.
   2.   Znanstveno vijeće sastoji se od predstavnika europske znanstvene zajednice na najvišoj razini i s odgovarajućim stručnim znanjem, koji pokrivaju različita područja istraživanja i djeluju u svoje vlastito ime, neovisno o političkim i drugim interesima.
   3.   Ovime se imenuju članovi osnivači Znanstvenog vijeća koji su izabrani na temelju čimbenika i kriterija iz Priloga I. i koji su navedeni u Prilogu II.
   4.   Buduće članove imenuje Komisija na temelju čimbenika i kriterija iz Priloga I. te nakon neovisnog i transparentnog izbornog postupka koji je potvrdilo Znanstveno vijeće, a koji također uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom te izvješće Parlamentu i Vijeću. Imenovanje budućih članova objavljuje se u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.
   5.   Članovi obavljaju svoje zadaće neovisno o bilo kakvom vanjskom utjecaju. Oni pravodobno izvještavaju Komisiju o svakom sukobu interesa koji bi mogao negativno utjecati na njihovu objektivnost.
   6.   Članovi se imenuju na razdoblje od četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja na temelju sustava rotacije, čime se osigurava neprekidan rad Znanstvenog vijeća. Međutim, kako bi se omogućila stupnjevana rotacija članstva, moguće je imenovati člana i na razdoblje kraće od najdužega. Članovi ostaju na svom položaju do zamjene ili do isteka mandata.
   7.   U slučaju ostavke člana ili isteka mandata koji se ne može obnoviti, Komisija imenuje novog člana.
   8.   Kako bi se održala cjelovitost i/ili neprekidan rad Znanstvenog vijeća, Komisija u iznimnim okolnostima može na vlastitu inicijativu prekinuti mandat člana.
   9.   Članovi Znanstvenog vijeća obavljaju svoje zadaće bez naknade.
   Članak 5.
   Načela i metode
   1.   Znanstveno vijeće djeluje samostalno i neovisno.
   2.   Po potrebi se Znanstveno vijeće savjetuje sa znanstvenom, tehničkom i akademskom zajednicom.
   3.   Znanstveno vijeće djeluje isključivo u interesu postizanja znanstvenih, tehnoloških i akademskih ciljeva posebnog programa „Ideje”. Vijeće djeluje cjelovito i pošteno i obavlja svoj posao učinkovito i uz najveću moguću transparentnost.
   4.   Znanstveno vijeće odgovorno je Komisiji, održava stalnu tijesnu vezu s njom i s posebnim provedbenim tijelom te u tu svrhu uspostavlja sve potrebne mjere.
   5.   Informacije dobivene pri obavljanju poslova ne smiju se otkrivati ako se prema mišljenju Komisije ili predsjednika Znanstvenog vijeća te informacije odnose na povjerljive stvari.
   6.   Komisija pruža informacije i pomoć koji su potrebni Znanstvenom vijeću za samostalno i neovisno djelovanje.
   7.   Znanstveno vijeće redovito izvještava Komisiju i daje informacije i pomoć koji su Komisiji potrebni za njezino obvezno izvještavanje (npr. godišnje izvješće, godišnje izvješće o djelovanju).
   Članak 6.
   Djelovanje
   1.   Znanstveno vijeće iz redova svojih članova izabire predsjednika i dva potpredsjednika koji ga zastupaju u skladu s njegovim pravilnikom i koji ga vode i pomažu mu u organizaciji rada, uključujući i pripremu dnevnog reda i dokumenata za sastanke.
   2.   Predsjednik i potpredsjednici Znanstvenog vijeća mogu također nositi i titulu predsjednika odnosno potpredsjednika Europskog istraživačkog vijeća.
   3.   Znanstveno vijeće donosi svoj poslovnik koji sadržava detaljne odredbe vezane za izbore iz stavka 1., kao i kodeks ponašanja za rješavanje potencijalnih sukoba interesa.
   4.   Znanstveno vijeće održava plenarne sjednice toliko često koliko to zahtijeva njegov rad.
   5.   Predsjednik Znanstvenog vijeća može odlučiti održati sastanke s ograničenim brojem sudionika.
   Članak 7.
   Glavni tajnik ERC-a
   1.   Znanstveno vijeće samostalno bira glavnog tajnika koji djeluje na temelju svojih ovlasti. Glavni tajnik između ostalog pomaže Znanstvenom vijeću u osiguravanju njegove učinkovite veze s Komisijom i posebnim provedbenim tijelom.
   2.   Zadaće glavnog tajnika utvrđuje Znanstveno vijeće. Te zadaće uključuju praćenje učinkovite provedbe strategije i stajališta Znanstvenog vijeća koje provodi posebno provedbeno tijelo.
   3.   Podršku za uspostavu i djelovanje glavnog tajnika osigurava posebni program „Ideje”.
   4.   Mandat glavnog tajnika traje najduže 30 mjeseci i može se jednom obnoviti.
   Članak 8.
   Troškovi sastanaka
   1.   Komisija u skladu s pravilima Komisije o naknadi za vanjske stručnjake podmiruje putne troškove i, prema potrebi, životne troškove članova Znanstvenog vijeća u vezi s obavljanjem djelatnosti vijeća. Uz prethodnu suglasnost Komisije, putne i životne troškove vezane za sastanke koji su potrebni za rad Znanstvenog vijeća može također pokriti i Komisija; to vrijedi za sastanke između članova Znanstvenog vijeća i vanjskih stručnjaka i zainteresiranih strana.
   2.   Troškovi sastanaka nadoknađuju se na temelju godišnjeg zahtjeva Znanstvenog vijeća, ne dovodeći u pitanje odgovornost Komisije.
   POGLAVLJE 3.
   Članak 9.
   Posebno provedbeno tijelo
   Posebno provedbeno tijelo osniva se kao vanjsko tijelo; dok se ovo vanjsko tijelo ne osnuje i ne postane operativno, njegove provedbene zadaće obavlja posebna služba Komisije.
   POGLAVLJE 4.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 10.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu na dan njezina usvajanja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. veljače 2007.

            Za Komisiju

         Janez POTOČNIK

            Član Komisije

      (1)  SL L 412, 30.12.2006., str. 1.

      (2)  SL L 400, 30.12.2006., str. 243.

      (3)  SL L 317, 3.12.2001., str. 1. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2006/548/EZ, Euratom (SL L 215, 5.8.2006., str. 38.).

      (4)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

      (5)  SL L 11, 16.1.2003., str. 1.
   PRILOG I.
   Čimbenici i kriteriji za izbor članova Znanstvenog vijeća
   Iz sastava Znanstvenog vijeća mora biti vidljivo da Vijeće može preuzeti vodeću ulogu u području znanosti koja je autoritativna i potpuno nezavisna te udružuje mudrost i iskustvo s vizijom i maštom. Vjerodostojnost Znanstvenog vijeća izgradit će se na ravnoteži kvalitete među muškarcima i ženama koji ga čine, a oni bi zajedno trebali odražavati punu širinu istraživačke zajednice diljem Europe. Članovi Znanstvenog vijeća pojedinačno moraju uživati neosporan ugled kao voditelji istraživanja te zbog svoje neovisnosti i predanosti istraživanju. Općenito, oni moraju biti ili su donedavno bili aktivni u području istraživanja, kao i oni koji su imali vodeću ulogu u području znanosti na europskoj ili svjetskoj razini. U obzir također treba uzeti i mlađe vodeće znanstvenike generacije koja dolazi.
   Članovi moraju odražavati širok opseg istraživačkih disciplina, koje obuhvaćaju egzaktne i tehničke znanosti, kao i društvenih i humanističkih znanosti. Međutim, njih ne treba smatrati predstavnicima jedne discipline ili pojedinog područja istraživanja, a ni sami se ne smiju predstavljati kao takvi; oni bi trebali imati široku viziju koja odražava skupno razumijevanje važnih zbivanja u području istraživanja, uključujući interdisciplinarno i multidisciplinarno istraživanje te potrebe za istraživanjem na europskoj razini.
   Osim dokazanog ugleda u području znanosti i istraživanja, članovi trebaju kao skupina imati široki spektar iskustava koja su stečena ne samo diljem Europe nego i u ostalim dijelovima svijeta u kojima se intenzivno provode istraživanja. To bi moglo uključiti iskustvo u područjima kao što su podrška i promicanje temeljnih istraživanja, organizacija i upravljanje istraživanjima i prijenos znanja na sveučilištima, akademijama i u industriji, razumijevanje nacionalnih i međunarodnih istraživačkih aktivnosti, relevantni programi za financiranje istraživanja te širi politički kontekst u kojem se nalazi Europsko istraživačko vijeće.
   Članstvo bi trebalo odražavati različite komponente istraživačke zajednice i niz znanstvenih ustanova koje provode istraživanja; ono bi trebalo uključivati primjerice osobe s iskustvom na sveučilištima, istraživačkim institutima, akademijama, u tijelima za financiranje, u području istraživanja u poduzetništvu i industriji. Članovi trebaju uključivati one koji imaju iskustva u više od jedne zemlje, a neki od njih trebaju dolaziti iz istraživačke zajednice izvan Europe.
   PRILOG II.
   Popis 22 člana osnivača Znanstvenog vijeća

               Dr. Claudio BORDIGNON, San Raffaele Scientific Institute, Milan

               Prof. Manuel CASTELLS, Open University of Catalonia

               Prof. Paul J. CRUTZEN, Max Planck Institute for Chemistry, Mainz

               Prof. Mathias DEWATRIPONT, Université Libre de Bruxelles

               Dr. Daniel ESTEVE, CEA Saclay

               Prof. Pavel EXNER, Doppler Institute, Prague

               Prof. Hans-Joachim FREUND, Fritz-Haber-Institute, Berlin

               Prof. Wendy HALL, University of Southampton

               Prof. Carl-Henrik HELDIN, Ludwig Institute for Cancer Research

               Prof. Fotis C. KAFATOS, Imperial College London

               Prof. Michal KLEIBER, Polish Academy of Sciences

               Prof. Norbert KROO, Hungarian Academy of Sciences

               Prof. Maria Teresa V.T. LAGO, University of Porto

               Dr. Oscar MARIN PARRA, Instituto de Neurociencias de Alicante

               Prof. Lord MAY, University of Oxford

               Prof. Helga NOWOTNY, Wissenschaftszentrum, Wien

               Prof. Christiane NÜSSLEIN-VOLHARD, Max-Planck-Institute for Developmental Biology, Tübingen

               Prof. Leena PELTONEN-PALOTIE, University of Helsinki & National Public Health Institute

               Prof. Alain PEYRAUBE, CNRS, Paris

               Dr. Jens R. ROSTRUP-NIELSEN, Haldor Topsoe A/S

               Prof. Salvatore SETTIS, Scuola Normale Superiore, Pisa

               Prof. Rolf M. ZINKERNAGEL, University of Zurich