title: 2008/911/EZ: Odluka Komisije od 21. studenoga 2008. o izradi Popisa biljnih tvari, pripravaka i njihovih kombinacija za uporabu u tradicionalnim biljnim lijekovima (priopćena pod brojem dokumenta C(2008) 6933)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 052

               HR

               Službeni list Europske unije

               179

         32008D0911

               L 328/42

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.11.2008.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 21. studenoga 2008.
   o izradi Popisa biljnih tvari, pripravaka i njihovih kombinacija za uporabu u tradicionalnim biljnim lijekovima
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2008) 6933)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2008/911/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za primjenu kod ljudi (1), a posebno njezin članak 16. točku (f),
   uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za lijekove, koje je 7. rujna 2007. sastavio Odbor za biljne lijekove,
   budući da:

               (1)

                  Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. vulgare i Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung udovoljavaju zahtjevima navedenim u Direktivi 2001/83/EZ. Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. vulgare i Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung mogu se smatrati biljnim tvarima, biljnim pripravcima i/ili njihovim kombinacijama.

               (2)

               Stoga je prikladno izraditi Popis biljnih tvari, pripravaka i njihovih kombinacija za uporabu u tradicionalnim biljnim lijekovima koji će uključivati unos Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. vulgare i unos Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung.

               (3)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za lijekove za humanu primjenu,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U Prilogu I. nalazi se Popis biljnih tvari, pripravaka i njihovih kombinacija za uporabu u tradicionalnim biljnim lijekovima koji uključuje unos Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. vulgare i unos Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung.
   Članak 2.
   U Prilogu II. ove Odluke navedene su indikacije, jačina i doziranje, put primjene i ostali podaci potrebni za sigurnu primjenu Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. vulgare i Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung kao tradicionalnog lijeka.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. studenoga 2008.

            Za Komisiju

         Günter VERHEUGEN

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 311, 28.11.2001., str. 67.
   PRILOG I.

      Popis biljnih tvari, pripravaka i njihovih kombinacija za uporabu u tradicionalnim biljnim lijekovima izrađen u skladu s člankom 16. točkom (f) Direktive 2001/83/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/24/EZ

                  Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. vulgare (plod gorkog komorača)

                  Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung (plod slatkog komorača)

         PRILOG II.
   A.

      UNOS U POPIS ZAJEDNICE ZA FOENICULUM VULGARE MILLER SUBSP. VULGARE VAR. VULGARE, FRUCTUS

      Znanstveni naziv biljke

      Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. vulgare

      Botanička porodica

   Apiaceae

      Biljna tvar

   Komorač, gorki

      Uobičajeni naziv biljne tvari na svim službenim jezicima EU-a

               BG (bălgarski): Горчиво резене, плод

               CS (čeština): Plod fenyklu obecného pravého

               DA (dansk): Fennikel, bitter

               DE (Deutsch): Bitterer Fenchel

               EL (elliniká): Μαραθόσπορος πικρός

               EN (English): Bitter fennel, fruit

               ES (español): Hinojo amargo, fruto de

               ET (eesti keel): Mõru apteegitill, vili

               FI (suomi): Karvasfenkoli, hedelmä

               FR (français): Fruit de fenouil amer

               HU (magyar): Keserűédeskömény-termés

               IT (italiano): Finocchio amaro (o selvatico), frutto

               LT (lietuvių kalba): Karčiųjų pankolių vaisiai

               LV (latviešu valoda): Rūgtā fenheļa augļi

               MT (malti): Bużbież morr, frotta

               NL (nederlands): Venkelvrucht, bitter

               PL (polski): Owoc kopru włoskiego (odmiana gorzka)

               PT (português): Fruto de funcho amargo

               RO (română): Fruct de fenicul amar

               SK (slovenčina): Feniklový plod horký

               SL (slovenščina): Plod grenkega navadnega komarčka

               SV (svenska): Bitterfänkål, frukt

                  IS (íslenska): Bitur fennel aldin

                  NO (norsk): Fenikkel, bitter

      Biljni pripravak/pripravci

   Komorač, gorki, osušeni usitnjeni (1) plod.

      Monografija Europske farmakopeje

   Foeniculi amari fructus (01/2005:0824).

      Indikacije

               (a)

               Tradicionalni biljni lijek za simptomatsko liječenje blagih gastrointestinalnih grčeva, uključujući nadutost i vjetrove.

               (b)

               Tradicionalni biljni lijek za simptomatsko liječenje blagih grčeva povezanih s mjesečnicom.

               (c)

               Tradicionalni biljni lijek koji se koristi kao ekspektorans kod kašlja uzrokovanog prehladom.

         Proizvod je tradicionalni biljni lijek za primjenu kod navedenih indikacija isključivo na temelju dugotrajne uporabe.

      Vrsta tradicije

   Europska, kineska

      Jačina

   Pogledati pod „Doziranje”.

      Doziranje

      Odrasli

   Pojedinačna doza
   1,5 do 2,5 g (svježe (2)) usitnjenog ploda komorača s 0,25 l proključale vode (odstajati 15 minuta) tri puta dnevno kao biljni čaj.

      Adolescenti iznad 12 godina starosti, indikacija (a)
   Doza za odrasle

      Djeca između 4 i 12 godina starosti, indikacija (a)
   Prosječna dnevna doza
   3 do 5 g (svježe) usitnjenog ploda komorača kao biljni čaj, u tri podijeljene doze, samo za kratkotrajnu primjenu pri blagim prolaznim simptomima (manje od jednog tjedna).
   Ne preporučuje se primjena kod djece mlađe od četiri godine (pogledati odjeljak „Posebna upozorenja i mjere opreza pri uporabi”).

      Put primjene

   Oralna primjena (kroz usta).

      Trajanje primjene ili ograničenja vezana uz trajanje primjene

      Odrasli

      Adolescenti iznad 12 godina starosti, indikacija (a)
   Ne primjenjivati dulje od dva tjedna.

      Djeca između 4 i 12 godina starosti, indikacija (a)
   Samo za kratkotrajnu primjenu pri blagim prolaznim simptomima (manje od jednog tjedna).
   Ako simptomi ustraju tijekom primjene lijeka, potrebno je posavjetovati se s liječnikom ili osposobljenim zdravstvenim djelatnikom.

      Ostali podaci potrebni za sigurnu primjenu

      Kontraindikacije

   Preosjetljivost na djelatnu tvar ili na biljke iz porodice Apiaceae (Umbelliferae) (anis, kim, celer, korijandar i kopar) ili na anetol.

      Posebna upozorenja i mjere opreza pri uporabi

   Ne preporučuje se primjena kod djece mlađe od četiri godine zbog nedostatka odgovarajućih podataka te je potrebno posavjetovati se s pedijatrom.

      Interakcije s drugim lijekovima i drugi oblici interakcija

   Nije zabilježeno.

      Trudnoća i dojenje

   Ne postoje podaci o primjeni ploda komorača u trudnica.
   Nije poznato izlučuju li se sastojci komorača mlijekom dojilja.
   Zbog nedostatka dovoljnih podataka ne preporučuje se primjena tijekom trudnoće i dojenja.

      Utjecaj na sposobnost upravljanja vozilima i rada na strojevima

   Nisu provedene studije o utjecaju na sposobnost upravljanja vozilima i strojevima.

      Neželjeni učinci

   Mogu se pojaviti alergijske reakcije kože ili dišnog sustava. Učestalost nepoznata.
   Ako se pojave neželjeni učinci koji nisu gore navedeni, potrebno je posavjetovati se s liječnikom ili osposobljenim zdravstvenim djelatnikom.

      Predoziranje

   Nema podataka o predoziranju.

      Farmaceutski podaci (ako je potrebno)
   Nije primjenjivo.

      Farmakološki učinci ili djelotvornost temeljena na dugotrajnoj uporabi i iskustvu (ako je potrebno za sigurnu primjenu proizvoda)
   Nije primjenjivo.
   B.

      UNOS U POPIS ZAJEDNICE ZA FOENICULUM VULGARE MILLER SUBSP. VULGARE VAR. DULCE (MILLER) THELLUNG, FRUCTUS

      Znanstveni naziv biljke

      Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung

      Botanička porodica

   Apiaceae

      Biljna tvar

   Komorač, slatki

      Uobičajeni naziv biljne tvari na svim službenim jezicima EU-a

               BG (bălgarski): Сладко резене, плод

               CS (čeština): Plod fenyklu obecného sladkého

               DA (dansk): Fennikel, sød

               DE (Deutsch): Süßer Fenchel

               EL (elliniká): Μαραθόσπορος γλυκύς

               EN (English): Sweet fennel, fruit

               ES (español): Hinojo dulce, fruto de

               ET (eesti keel): Magus apteegitill, vili

               FI (suomi): Makea fenkoli, hedelmä

               FR (français): Fruit de fenouil doux

               HU (magyar): Édesköménytermés

               IT (italiano): Finocchio dolce (o romano), frutto

               LT (lietuvių kalba): Saldžiųjų pankolių vaisiai

               LV (latviešu valoda): Saldā fenheļa augļi

               MT (malti): Bużbież ħelu, frotta

               NL (nederlands): Venkelvrucht, zoet

               PL (polski): Owoc kopru włoskiego (odmiana słodka)

               PT (português): Fruto de funcho doce

               RO (română): Fruct de fenicul dulce

               SK (slovenčina): Feniklový plod sladký

               SL (slovenščina): Plod sladkega navadnega komarčka

               SV (svenska): Sötfänkål, frukt

                  IS (íslenska): Sæt fennel aldin

                  NO (norsk): Fenikkel, søt

      Biljni pripravak/pripravci

   Komorač, slatki, osušeni usitnjeni (3) ili praškasti plod.

      Monografija Europske farmakopeje

   Foeniculi dulcis fructus (01/2005:0825).

      Indikacije

               (a)

               Tradicionalni biljni lijek za simptomatsko liječenje blagih gastrointestinalnih grčeva, uključujući nadutost i vjetrove.

               (b)

               Tradicionalni biljni lijek za simptomatsko liječenje blagih grčeva povezanih s mjesečnicom.

               (c)

               Tradicionalni biljni lijek koji se koristi kao ekspektorans kod kašlja uzrokovanog prehladom.

         Proizvod je tradicionalni biljni lijek za primjenu kod navedenih indikacija koje se isključivo temelje na dugotrajnoj uporabi.

      Vrsta tradicije

   Europska, kineska.

      Jačina

   Pogledati pod „Doziranje”.

      Doziranje

      Odrasli

   Pojedinačna doza
   1,5 do 2,5 g (svježe (4)) usitnjenog ploda komorača s 0,25 l proključale vode (odstajati 15 minuta) tri puta dnevno kao biljni čaj.
   Komorač u prahu: 400 mg tri puta na dan (maksimalno 2g dnevno).

      Adolescenti iznad 12 godina starosti, indikacija (a)
   Doza za odrasle

      Djeca između 4 i 12 godina starosti, indikacija (a)
   Prosječna dnevna doza
   3 do 5 g (svježe) usitnjenog ploda komorača kao biljni čaj, u tri podijeljene doze, samo za kratkotrajnu primjenu pri blagim prolaznim simptomima (manje od jednog tjedna).
   Ne preporučuje se primjena kod djece mlađe od četiri godine (pogledati odjeljak „Posebna upozorenja i mjere opreza pri uporabi”).

      Put primjene

   Oralna primjena (kroz usta).

      Trajanje primjene ili ograničenja vezana uz trajanje primjene

      Odrasli

      Adolescenti iznad 12 godina starosti, indikacija (a)
   Ne primjenjivati dulje od dva tjedna.

      Djeca između 4 i 12 godina starosti, indikacija (a)
   Samo za kratkotrajnu primjenu pri blagim prolaznim simptomima (manje od jednog tjedna).
   Ako simptomi ustraju tijekom primjene lijeka, potrebno je posavjetovati se s liječnikom ili osposobljenim zdravstvenim djelatnikom.

      Ostali podaci potrebni za sigurnu primjenu

      Kontraindikacije

   Preosjetljivost na djelatnu tvar ili na biljke iz porodice Apiaceae (Umbelliferae) (anis, kim, celer, korijandar i kopar) ili na anetol.

      Posebna upozorenja i mjere opreza pri uporabi

   Ne preporučuje se primjena kod djece mlađe od četiri godine zbog nedostatka odgovarajućih podataka te je potrebno savjetovati se s pedijatrom.

      Interakcije s drugim lijekovima i drugi oblici interakcija

   Nije zabilježeno.

      Trudnoća i dojenje

   Ne postoje podaci o primjeni ploda komorača u trudnica.
   Nije poznato izlučuju li se sastojci komorača mlijekom dojilja.
   Zbog nedostatka dovoljnih podataka ne preporučuje se primjena tijekom trudnoće i dojenja.

      Utjecaj na sposobnost upravljanja vozilima i rada na strojevima

   Nisu provedene studije o utjecaju na sposobnost upravljanja vozilima i strojevima.

      Neželjeni učinci

   Mogu se pojaviti alergijske reakcije kože ili dišnog sustava. Učestalost nepoznata.
   Ako se pojave neželjeni učinci koji nisu gore navedeni, potrebno se je posavjetovati se s liječnikom ili osposobljenim zdravstvenim djelatnikom.

      Predoziranje

   Nema podataka o predoziranju.

      Farmaceutski podaci (ako je potrebno)
   Nije primjenjivo.

      Farmakološki učinci ili djelotvornost temeljena na dugotrajnoj uporabi i iskustvu (ako je potrebno za sigurnu primjenu proizvoda)
   Nije primjenjivo.

      (1)  „Usitnjeni plod” obuhvaća i pojam „zdrobljeni plod”.

      (2)  Za komercijalne pripravke usitnjenog ploda koromača podnositelj mora provesti odgovarajuće ispitivanje stabilnosti u odnosu na sadržaj sastavnica eteričnog ulja.

      (3)  „Usitnjeni plod” obuhvaća i pojam „zdrobljeni plod”.

      (4)  Za komercijalne pripravke usitnjenog ploda koromača podnositelj mora provesti odgovarajuće ispitivanje stabilnosti u odnosu na sadržaj sastavnica eteričnog ulja.


title: 2010/477/EU: Odluka Komisije od 1. rujna 2010. o kriterijima i metodološkim standardima za dobro stanje okoliša morskih voda (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 5956)  Tekst značajan za EGP

text:
                  15/Sv. 28

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  71

            32010D0477(01)

                  L 232/14

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
         od 1. rujna 2010.
         o kriterijima i metodološkim standardima za dobro stanje okoliša morskih voda
         (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 5956)
         (Tekst značajan za EGP)
         (2010/477/EU)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o morskoj strategiji) (1), a posebno njezin članak 9. stavak 3.,
         budući da:

                     (1)

                     Kriteriji za postizanje dobrog stanja okoliša predstavljaju polazište za razvoj usklađenih pristupa u pripremnim fazama morskih strategija, uključujući definiranje značajki dobrog stanja okoliša i uspostavu sveobuhvatnog kompleta ciljeva u području okoliša, a trebaju se razraditi dosljedno i usklađeno u okviru zahtjeva regionalne suradnje.

                     (2)

                     Komisija se savjetovala sa svim zainteresiranim stranama, uključujući regionalne konvencije o moru, posebno u vezi sa znanstvenom i tehničkom procjenom koju su pripremile radne skupine koje su Zajednički istraživački centar i Međunarodno vijeće za istraživanje osnovali za potporu u izradi kriterija i metodoloških standarda.

                     (3)

                     Jedan od glavnih zaključaka spomenutog znanstvenog i tehničkog rada je da razumijevanje znanstvenih načela potrebno za usklađenu i cjelovitu procjenu dobrog stanja okoliša treba ozbiljno unaprijediti kako bi se pružila potpora ekosustavnom pristupu upravljanja. Treba razviti znanstvene spoznaje, posebno kroz komunikaciju „Europska strategija za morsko i pomorsko istraživanje. Usklađeni okvir za europsko istraživačko područje za potporu održivog korištenja oceana i mora” (2), u okviru komunikacije „Europa 2020. Strategija za pametan, održiv i uključiv razvoj” (3) i u skladu s ostalim zakonodavstvom i politikama Unije. Također je prikladno u kasnijoj fazi procesa uključiti buduća iskustva koja će se na nacionalnoj i regionalnoj razini steći tijekom izvedbe pripremnih faza morskih strategija navedenih u članku 5. stavku 2. točki (a) Direktive 2008/56/EZ.

                     (4)

                     Stoga je prikladno da Komisija revidira ovu Odluku u okviru članka 25. stavka 3. Direktive 2008/56/EZ. Osim revidiranja kriterija potrebno je dalje razviti metodološke standarde u uskoj koordinaciji s uspostavom programâ praćenja. Reviziju bi trebalo provesti u što kraćem roku nakon završetka procjene prema članku 12. Direktive 2008/56/EZ kako bi se pravovremeno doprinijelo uspješnom ažuriranju morskih strategija, što sukladno članku 17. te Direktive treba obaviti do 2018., čime će se dodatno doprinijeti prilagodljivom upravljanju. To je u skladu s činjenicom da bi tijekom vremena moglo biti potrebno prilagoditi definiciju dobrog stanja okoliša uzimajući u obzir dinamičnu prirodu morskih ekosustava, njihovu prirodnu varijabilnost i činjenicu da pritisci i učinci na njih mogu varirati s obzirom na razvoj različitih modela ljudske aktivnosti i utjecaj promjene klime.

                     (5)

                     Kriteriji za dobro stanje okoliša oslanjaju se na postojeće obveze i razvoj u kontekstu primjenjivog zakonodavstva Unije uključujući Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (4), koja se primjenjuje na obalne vode, te Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (5), Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (6) i niz akata izrađenih u okviru zajedničke ribarstvene politike uzimajući, također, u obzir, prema potrebi, prikupljene informacije i saznanja te pristupe razvijene u okviru regionalnih konvencija. Budući da se ovom Odlukom doprinosi daljnjoj razradi koncepta dobrog stanja okoliša morskih voda, ona u vezi s morskim ekosustavima podupire postupak revizije strategije Europske unije o biološkoj raznolikosti nakon 2010. i pripadajući plan djelovanja.

                     (6)

                     Direktiva 2008/56/EZ, koja predstavlja ekološki stup Zajedničke pomorske politike, zahtijeva primjenu ekosustavnog pristupa upravljanju ljudskim djelatnostima i obuhvaća sve sektore koji imaju učinka na morski okoliš. U Zelenoj knjizi o reformi zajedničke ribarstvene politike (7) navodi se da se ta politika mora uspostaviti kako bi se za potporu ekosustavnog pristupa osigurali pravi instrumenti.

                     (7)

                     Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 25. stavkom 1. Direktive 2008/56/EZ,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U Prilogu se navode kriteriji koje države članice koriste za procjenu u kojoj se mjeri postiglo dobro stanje okoliša, zajedno s uputama na primjenjive metodološke standarde, ako postoje.

            Članak 2.
            Ova je Odluka upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Bruxellesu 1. rujna 2010.

                  Za Komisiju

               Janez POTOČNIK

                  Član Komisije

            (1)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

            (2)  COM(2008) 534 konačno.

            (3)  COM(2010) 2020 konačno.

            (4)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

            (5)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

            (6)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

            (7)  COM(2009) 163 konačno, str. 19.

            PRILOG

               KRITERIJI I METODOLOŠKI STANDARDI ZA DOBRO STANJE OKOLIŠA

            DIO A

               Opći uvjeti primjene kriterija za dobro stanje okoliša

                        1.

                        Kriteriji za procjenu stupnja dobrog stanja okoliša navedeni su i nabrojani u dijelu B za svaki od jedanaest deskriptora dobrog stanja okoliša određenih u Prilogu I. Direktivi 2008/56/EZ. Uz kriterije je priložen popis pripadajućih pokazatelja na temelju kojih ti kriteriji postaju operativni i omogućuju daljnji napredak. U dijelu B uz kriterije navedene su upute na primjenjive metodološke standarde, ako postoje. Za određeni broj tih kriterija i povezanih pokazatelja utvrđena je potreba za daljnjim razvojem i dodatnim informacijama, što će biti predmet buduće revizije ove Odluke (1). U ovom se dijelu navode opći uvjeti primjene tih kriterija i povezani pokazatelji.

                        2.

                        Za većinu kriterija procjena i potrebne metodologije trebaju uzeti u obzir i, prema potrebi, temeljiti se na onima koje se primjenjuju prema postojećem zakonodavstvu Zajednice, a posebno Direktivi 2000/60/EZ, Direktivi 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), Direktivi 92/43/EEZ, Direktivi 2009/147/EZ i drugim relevantnim aktima Unije (uključujući zajedničku ribarstvenu politiku, npr. Uredbu Vijeća (EZ) br. 199/2008 (3)), uzimajući također u obzir izvješća radnih skupina koje su osnovali Zajednički istraživački centar i Međunarodno vijeće za istraživanje mora (4) i, prema potrebi, prikupljene informacije i saznanja te pristupe razvijene u okviru regionalnih morskih konvencija.

                        3.

                        Da bi se postiglo dobro stanje okoliša, sve relevantne ljudske aktivnosti moraju se obavljati u skladu s obvezom zaštite i očuvanja morskog okoliša i načelom održivog korištenja morskih dobara i usluga za sadašnje i buduće generacije iz članka 1. Direktive 2008/56/EZ. Primjenu kriterija za dobro stanje okoliša potrebno je provoditi uzimajući u obzir potrebu za provođenjem procjene i praćenja te postavljanjem prioriteta u skladu s težinom utjecaja i ugroženosti morskih ekosustava i njihovih komponenata. Međutim, važno je da se pri procjeni uzmu u obzir glavni kumulativni i sinergijski učinci utjecaja na morski ekosustav, kao što je navedeno u članku 8. stavku 1. točki (b) podtočki ii. Direktive 2008/56/EZ.

                        4.

                        U određenom broju slučajeva, a posebno uzimajući u obzir vezu između informacijskih potreba i geografskog opsega dotičnih morskih voda, kao prvi korak prikladno je primijeniti određene odabrane kriterije i povezane pokazatelje kako bi se izvršila sveukupna analiza stanja okoliša na široj razini, a tek nakon toga pristupiti utvrđivanju konkretnih slučajeva i područja gdje je, uzimajući u obzir težinu učinka i ugroženosti u odnosu na ekološke značajke i/ili pritiske nastale ljudskim aktivnostima, potrebna detaljnija procjena, obuhvaćajući sve relevantne pokazatelje povezane s kriterijima.

                        5.

                        Vremenski i prostorni opseg učinaka značajno se razlikuje ovisno o vrsti pritiska i osjetljivosti izloženih komponenti ekosustava. Zbog svojih bitnih značajki neki kriteriji i pokazatelji mogu zahtijevati primjenu različitih vremenskih razmaka kako bi se zabilježio raspon različitih procesa. U slučaju kada se procjena mora započeti na relativno malom prostornom opsegu da bi bila ekološki značajna (primjerice kada su pritisci lokalizirani), raspon procjene kasnije se može proširiti, primjerice na razinu daljnjih podjela, podregija i regija.

                        6.

                        Kombinirana procjena opsega, raspodjele i intenziteta pritisaka i veličine, osjetljivosti i otpornosti različitih komponenti ekosustava, uključujući gdje je to moguće njihovo kartiranje, omogućava utvrđivanje područja gdje su morski ekosustavi pretrpjeli ili trpe štetne utjecaje. Ona je, također, korisna osnova za procjenu opsega stvarnih ili potencijalnih utjecaja na morske ekosustave. Ovakav pristup, koji u obzir uzima razmatranja temeljena na analizi rizika, također doprinosi odabiru najprikladnijih pokazatelja povezanih s kriterijima za procjenu napretka u postizanju dobrog stanja okoliša. Također se olakšava razvoj specifičnih alata koji mogu poslužiti kao potpora ekosustavnom pristupu upravljanju ljudskim aktivnostima, potrebnom za postizanje dobrog ekološkog stanja kroz prepoznavanje izvora pritisaka i utjecaja, uključujući njihove kumulativne i sinergijske učinke. Ti alati uključuju mjere prostorne zaštite i mjere navedene u popisu u Prilogu VI. Direktivi 2008/56/EZ, a posebno mjere za kontrolu prostornog i vremenskog razmještaja, kao što su mjere prostornog planiranja morskog okoliša.

                        7.

                        Postoje različiti ekološki uvjeti na moru i ljudske aktivnosti koje imaju utjecaj na okoliš. Raznolikost je naročito prisutna između regija pa čak i između morskih regija, podregija i daljnjih podjela. Iz tog razloga u pogledu primjenjivosti pojedinih pokazatelja povezanih s kriterijima može biti potrebno razmotriti jesu li oni ekološki značajni za svaku situaciju koja se procjenjuje.

                        8.

                        Države članice razmatraju svaki od kriterija i povezanih pokazatelja navedenih u ovom Prilogu kako bi se utvrdili oni koji će se koristiti za određivanje dobrog stanja okoliša. Kada na temelju početne procjene država članica ocijeni da jedan ili više kriterija nije prikladno koristiti, tada Komisiji mora dostaviti obrazloženje u sklopu priopćenja sastavljenog sukladno članku 9. stavku 2. Direktive 2008/56/EZ, kada je to značajno za usklađenost i usporedivost između regija i podregija. U tom kontekstu, države članice su dužne surađivati na regionalnoj razini, kako je propisano člancima 5. i 6. Direktive 2008/56/EZ, te posebno osigurati dosljednost i usklađenost različitih elemenata morskih strategija u cijeloj dotičnoj morskoj regiji ili podregiji.

                        9.

                        Važno je da se pri primjeni kriterija u obzir uzmu rezultati početne procjene, propisane člankom 8. i Prilogom III. Direktivi 2008/56/EZ te da se oni ne izvode zasebno. Početna procjena predstavlja glavni postupak u kojem se utvrđuju osnovna svojstva i značajke kao i najveći pritisci i učinci na morski okoliš, te podliježe redovitom ažuriranju i programima praćenja. Ta prva procjena mora biti dovršena do datuma navedenog u članku 5. stavku 2. Direktive 2008/56/EZ na temelju okvirnih popisa elemenata iz Priloga III. toj Direktivi i uzimajući u obzir postojeće podatke ako su dostupni. Također je potrebno uzeti u obzir činjenicu da su neki kriteriji i povezani pokazatelji u tom početnom razdoblju još uvijek u razvojnoj fazi.

                        10.

                        Napredak prema postizanju dobrog ekološkog stanja odvija se u kontekstu trajnih širih promjena u morskom okolišu. Klimatske promjene već imaju učinak na morski okoliš, uključujući na ekosustavne procese i funkcije. Prilikom razvoja morskih strategija države članice trebaju, prema potrebi, navesti sve dokaze o utjecajima klimatskih promjena. Prilagodljivo upravljanje koje se temelji na ekosustavnom pristupu uključuje redovito ažuriranje postupka određivanja dobrog stanja okoliša.

                  DIO B

               Kriteriji za određivanje dobrog stanja okoliša povezani s deskriptorima iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ

               Deskriptor 1.:   Biološka raznolikost se održava. Kvaliteta i pojava staništa te rasprostranjenost i brojnost vrsta u skladu su s prevladavajućim fiziografskim, geografskim i klimatskim uvjetima.
            Procjenu treba provesti na nekoliko ekoloških razina: na razini ekoloških sustava, staništa (uključujući s njima povezane životinjske zajednice na razini biotopa) i vrsta, koje se odražavaju u strukturi ovog odjeljka, uzimajući u obzir točku 2. dijela A. Za određene aspekte ovog deskriptora potrebna je dodatna znanstvena i tehnička podrška (5). Kako bi se obuhvatio široki opseg deskriptora, potrebno je, s obzirom na Prilog III. Direktivi 2008/56/EZ, odrediti prioritete među svojstvima biološke raznolikosti i to na razini vrsta, staništa i ekoloških sustava. Time se omogućava utvrđivanje svojstava biološke raznolikosti i područja gdje nastaju utjecaji i opasnosti te se, također, pomaže u određivanju odgovarajućih pokazatelja među odabranim kriterijima koji su primjereni za predmetna područja i svojstva (6). Obveza regionalne suradnje sadržana u člancima 5. i 6. Direktive 2008/56/EZ izravno je povezana s procesom odabira svojstava biološke raznolikosti unutar regija, podregija i daljnjih podjela, kao i s utvrđivanjem, gdje je to potrebno, referentnih uvjeta u skladu s Prilogom IV. Direktivi 2008/56/EZ. Modeliranje pomoću geografskog informacijskog sustava može poslužiti kao korisna podloga za kartiranje širokog opsega biološke raznolikosti i ljudskih aktivnosti kao i povezanih pritisaka, pod uvjetom da se kod primjene rezultata sve eventualne pogreške pravilno procijene i opišu. Ova vrsta podataka predstavlja preduvjet za ekosustavno upravljanje ljudskim aktivnostima i razvoj povezanih prostornih alata (7).

               Razina vrsta

            Za svaku regiju, podregiju ili daljnju podjelu, uzimajući u obzir različite vrste i zajednice (primjerice fitoplankton i zooplankton) navedene u okvirnom popisu u tablici 1. Priloga III. Direktivi 2008/56/EZ, potrebno je sastaviti skup relevantnih vrsta i funkcionalnih skupina, vodeći računa o točki 2. iz dijela A. Tri kriterija za procjenu svih vrsta su rasprostranjenost vrste, brojnost jedinki i stanje populacije. Pri procjeni stanja populacije, u nekim je slučajevima također potrebno razumijevanje zdravstvenog stanja populacije i međusobnih odnosa između vrsta i unutar vrste. Također je potrebno zasebno procijeniti podvrste i populacije za koje početna procjena ili novi dostupni podaci pokažu da postoje utjecaji i potencijalne opasnosti koje bi mogle ugroziti njihovo stanje. Procjena stanja vrsta, također, zahtijeva sveobuhvatno razumijevanje rasprostranjenosti, veličine i uvjeta njihovih staništa, u skladu sa zahtjevima propisanima u Direktivi 92/43/EEZ (8) i Direktivi 2009/147/EZ, kako bi se utvrdilo da je stanište dovoljno veliko za održavanje populacije uzimajući u obzir bilo kakvu opasnost od propadanja ili gubitka tih staništa. U pogledu biološke raznolikosti na razini vrsta, tri kriterija za procjenu napretka prema postizanju dobrog stanja okoliša, te pokazatelji povezani sa svakim pojedinim kriterijem, su sljedeći:
            1.1.   Rasprostranjenost vrste

                        —

                        Područje rasprostranjenosti (1.1.1.)

                        —

                        Obrazac rasprostranjenosti unutar područja rasprostranjenosti, prema potrebi (1.1.2.)

                        —

                        Područje koje pokrivaju vrste (za sesilne/bentičke vrste) (1.1.3.)

                  1.2.   Veličina populacije

                        —

                        Brojnost populacije i/ili biomasa, prema potrebi (1.2.1.)

                  1.3.   Stanje populacije

                        —

                        Demografske značajke populacije (primjerice veličina ili starosna struktura, omjer između spolova, stope nataliteta, stope preživljavanja/smrtnosti) (1.3.1.)

                        —

                        Genetska struktura populacije, prema potrebi (1.3.2.).

               Razina staništa

            Za potrebe Direktive 2008/56/EZ pojam stanište obuhvaća abiotičke značajke i pripadajuću biološku zajednicu spajajući oba elementa pod pojmom biotopa. Za svaku regiju, podregiju ili daljnju podjelu potrebno je sastaviti skup tipova staništa, uzimajući u obzir različita staništa navedena u okvirnom popisu iz tablice 1. Priloga III. te vodeći računa o instrumentima navedenima u točki 2. dijela A. Ti instrumenti također upućuju na određeni broj kompleksa staništa (što podrazumijeva procjenu, gdje je to potrebno, sastava, opsega i pripadajućih omjera staništa unutar tih kompleksa) i na funkcionalna staništa (poput područja mriještenja, razmnožavanja i hranjenja i migracijskih ruta). Za procjenu na razini staništa nužni su dodatni napori za usklađivanje klasifikacije morskih staništa, uz odgovarajuće kartiranje, uzimajući u obzir varijacije ovisno o stupnju udaljenosti od obale i dubini (primjerice obalno more, more oko grebena i duboko more). Tri kriterija za procjenu staništa su njihova rasprostranjenost, veličina i stanje (u slučaju stanja, posebno stanje tipičnih vrsta i zajednica) zajedno s povezanim pokazateljima. Procjena stanja staništa zahtijeva sveobuhvatno razumijevanje stanja povezanih zajednica i vrsta, u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Direktivi 92/43/EEZ (9) i Direktivi 2009/147/EZ uključujući, prema potrebi, procjenu njihovih funkcionalnih obilježja.
            1.4.   Rasprostranjenost staništa

                        —

                        Područje rasprostranjenosti (1.4.1.)

                        —

                        Obrazac rasprostranjenosti (1.4.2.)

                  1.5.   Veličina staništa

                        —

                        Područje staništa (1.5.1.)

                        —

                        Obujam staništa, prema potrebi (1.5.2.)

                  1.6.   Stanje staništa

                        —

                        Stanje tipičnih vrsta i zajednica (1.6.1.)

                        —

                        Brojnost i/ili biomasa, prema potrebi (1.6.2.)

                        —

                        Fizički, hidrološki i kemijski uvjeti (1.6.3.).

               Razina ekosustava

            1.7.   Struktura ekosustava

                        —

                        Sastav i odgovarajući omjeri između komponenata ekološkog sustava (staništa i vrsta) (1.7.1.).

                  Međudjelovanja između strukturnih komponenti ekološkog sustava isto su ključna za procjenu ekosustavnih procesa i funkcija u svrhu općenitog utvrđivanja dobrog stanja okoliša uzimajući u obzir, između ostalog, članak 1., članak 3. stavak 5. i članak 9. stavak 1. Direktive 2008/56/EZ. Ostali funkcionalni aspekti kojima se bave ostali deskriptori dobrog stanja okoliša (kao što su deskriptori 4. i 6.), kao i pitanja povezanosti i otpornosti, također su važni pri razmatranju ekosustavnih procesa i funkcija.

               Deskriptor 2.:   Strane vrste uvedene u okoliš kao posljedica ljudskih aktivnosti na razinama su koje ne štete ekosustavu.
            Definiranje i procjena putova i pravaca širenja stranih vrsta kao rezultat ljudskih aktivnosti preduvjet je da bi se spriječilo da takve vrste, uvedene kao rezultat ljudskih aktivnosti, dostignu razine koje su štetne za ekološki sustav te da bi se ublažili njihovi negativni učinci. Početna procjena mora uzeti u obzir da su neke vrste, uvedene u okoliš kao posljedica ljudskih aktivnosti, već uređene propisima na razini Unije (10) kako bi se njihov potencijalni utjecaj na morske ekološke sustave procijenio i sveo na najmanju moguću mjeru, kao i da se neke neautohtone vrste već duže vrijeme uobičajeno koriste u akvakulturi i već podliježu uvjetu pribavljanja posebnih dozvola u okviru važećih uredaba (11). Znanje o utjecajima stranih vrsta na okoliš još uvijek je ograničeno. Potreban je daljnji znanstveni i tehnički napredak kako bi se razvili potencijalno korisni pokazatelji (12), posebno u slučaju utjecaja invazivnih stranih vrsta (kao što su indeksi biološkog onečišćenja), koji ostaju glavni problem pri postizanju dobrog stanja okoliša. Kod procjene i praćenja (13) prioritet se odnosi na definiranje stanja, što predstavlja preduvjet za procjenu važnosti utjecaja, ali samo po sebi ne osigurava postizanje dobrog stanja okoliša u pogledu ovog deskriptora.
            2.1.   Brojnost i definicija stanja stranih vrsta, posebno invazivnih vrsta

                        —

                        Trendovi u brojnosti, pojavi u vremenu i prostornoj rasprostranjenosti stranih vrsta u divljini, a posebno invazivnih stranih vrsta, posebno u rizičnim područjima, u odnosu na glavne pravce i putove širenja tih vrsta (2.1.1.)

                  2.2.   Utjecaj invazivnih stranih vrsta na okoliš

                        —

                        Omjer između invazivnih stranih vrsta i domaćih vrsta u nekim dobro ispitanim taksonomskim skupinama (ribe, makroalge, mekušci) koji bi mogao dovesti do promjene u sastavu vrsta (primjerice zbog premještanja domaćih vrsta) (2.2.1.)

                        —

                        Utjecaji stranih invazivnih vrsta na razini vrsta, staništa i ekosustava, gdje je to izvedivo (2.2.2.).

               Deskriptor 3.:   Populacije svih riba i školjki koje se iskorištavaju u komercijalne svrhe u okviru su sigurnih bioloških granica, a raspodjela populacije prema dobi i veličini ukazuje na postojanje zdravog stoka.
            Ovaj se odjeljak primjenjuje na sve stokove obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 199/2008 (unutar geografskog područja primjene Direktive 2008/56/EZ) i sličnim obvezama u okviru zajedničke ribarstvene politike. Za te i druge stokove primjena ovog dijela ovisi o dostupnim podacima (uzimajući u obzir odredbe o prikupljanju podataka iz Uredbe (EZ) br. 199/2008), prema kojima se određuju najprikladniji pokazatelji. Za ovaj deskriptor tri kriterija za procjenu napretka u postizanju dobrog ekološkog stanja okoliša s povezanim pokazateljima jesu sljedeća:
            3.1.   Razina pritiska ribolovne djelatnosti

                           Primarni pokazatelj. Primarni pokazatelj razine pritiska ribolovne djelatnosti je:

                                    —

                                    Ribolovni mortalitet (F) (3.1.1.).

                              Za postizanje ili održavanje dobrog stanja okoliša vrijednosti F moraju biti jednake ili niže od vrijednosti FMSY, na razini koja omogućava maksimalni održivi ulov (MSY). To znači da u mješovitom ribolovu i u slučajevima značajnog međudjelovanja među ekosustavima dugoročni planovi za upravljanje mogu dovesti do toga da se iskorištavanje nekih stokova provodi na razini manjoj od razine FMSY, kako ne bi dovelo u pitanje iskorištavanje drugih vrsta na razini FMSY
                            (14).
                        Vrijednost F izračunava se pomoću odgovarajućih analitičkih procjena koje se temelje na analizi ulova (koji se uzima kao svako odstranjenje iz stoka, uključujući odbačeni i neevidentirani ulov) prema starosti ili prema dužini i pomoćnim informacijama. Ako znanje o dinamici populacije stoka nije dostatno za izradu simulacija, moguće je upotrijebiti znanstvenu prosudbu vrijednosti F povezanih s krivuljom prinosa po prirastu (Y/R), u kombinaciji s drugim informacijama o prijašnjoj uspješnosti ribolova ili o dinamici populacije sličnih stokova.

                           Sekundarni pokazatelji (ako nisu dostupne vrijednosti ulova F na temelju analitičke procjene):

                                    —

                                    Omjer između ulova i indeksa biomase (dalje u tekstu: omjer ulov/biomasa) (3.1.2.).

                              Vrijednost pokazatelja koji izražava FMSY potrebno je izračunati znanstvenom prosudbom na temelju analize zamijećenih prijašnjih trendova pokazatelja zajedno s drugim informacijama o prijašnjoj uspješnosti ribolova. Ako su dostupne procjene na temelju proizvodnje, omjer ulov/biomasa kojim se izračunava maksimalni održivi ulov može se upotrijebiti kao okvirna referenca.
                        Izuzev omjera ulov/biomasa, sekundarni pokazatelji mogu se razviti na temelju bilo koje druge prikladne zamjenske vrijednosti za ribolovni mortalitet, ako je opravdana.

                  3.2.   Sposobnost razmnožavanja stoka

                           Primarni pokazatelj. Primarni pokazatelj sposobnosti razmnožavanja stoka je:

                                    —

                                    Biomasa stoka za mrijest (SSB) (3.2.1.).

                              Taj se pokazatelj određuje pomoću odgovarajuće analitičke procjene, na temelju analize ulova prema starosti ili prema dužini i pomoćnim informacijama.
                        Kada analitička procjena omogućava procjenu biomase stoka za mrijest (SSB), referentna vrijednost koja odražava punu sposobnost razmnožavanja je vrijednost SSBMSY, odnosno biomasa stoka za mrijest (SSB) kojom bi se postigao maksimalni održivi ulov (MSY) s ribolovnim mortalitetom jednakim vrijednosti FMSY. Za sve zamijećene vrijednosti SSB-a koje su jednake ili veće od vrijednosti SSBMSY smatra se da ispunjavaju ovaj kriterij.
                        Potrebno je daljnje istraživanje za rješavanje činjenice da možda neće biti moguće postići SSB koji je jednak MSY-u za sve stokove zbog njihovih eventualnih međudjelovanja.
                        Kada simulacijski modeli ne omogućavaju procjenu pouzdane vrijednosti za SSBMSY, tada se za ovaj kriterij koristi referentna vrijednost SSBpa, koja predstavlja najmanju vrijednost SSB-a za koju postoji velika vjerojatnost da će se stok moći obnoviti uz prevladavajuće uvjete iskorištavanja.

                           Sekundarni pokazatelji (ako nisu dostupne vrijednosti ulova SSB na temelju analitičke procjene):

                                    —

                                    Indeksi biomase (3.2.2.).

                              Može se koristiti ako se ti indeksi mogu odrediti za spolno zrelu populaciju. U takvim slučajevima te indekse treba koristiti kada se znanstvenom prosudbom može utvrditi, i to kroz detaljnu analizu prijašnjih trendova pokazatelja u kombinaciji s drugim informacijama o prijašnjoj uspješnosti ribolova, da postoji velika vjerojatnost da će se stok moći obnoviti uz prevladavajuće uvjete iskorištavanja.

                  3.3.   Starost populacije i raspodjela prema veličini

                           Primarni pokazatelji. Zdrave stokove obilježava visoka stopa starih, velikih jedinki. Pokazatelji utemeljeni na relativnoj brojnosti velikih riba uključuju:

                                    —

                                    Udio riba koje su veće od prosječne veličine pri prvom spolnom sazrijevanju (3.3.1.)

                                    —

                                    Prosječnu maksimalnu dužinu svih vrsta nađenih pri pregledima istražnih plovila (3.3.2.)

                                    —

                                    95 % percentil raspodjele riba prema dužini, utvrđene pri pregledima istražnih plovila (3.3.3.).

                           Sekundarni pokazatelj:

                                    —

                                    Veličina ribe pri prvom spolnom sazrijevanju, koja može ukazivati na opseg neželjenih genetskih posljedica iskorištavanja (3.3.4.).

                              Za ta dva skupa pokazatelja (udio stare ribe i veličina ribe pri prvom spolnom sazrijevanju) potrebna je stručna prosudba kako bi se utvrdilo postoji li velika vjerojatnost da će unutarnja genetska raznovrsnost stoka biti ugrožena. Stručnu je prosudbu potrebno izvršiti nakon analize vremenskih serija koja je dostupna za predmetni pokazatelj, zajedno sa svim drugim informacijama o biologiji vrste.

               Deskriptor 4.:   Svi elementi morskih hranidbenih mreža, u onoj mjeri u kojoj su poznati, javljaju se u uobičajenoj brojnosti i raznovrsnosti te su na razinama koje mogu osigurati dugoročnu brojnost vrsta i očuvanje njihove pune sposobnosti razmnožavanja.
            Ovaj se deskriptor odnosi na značajne funkcionalne aspekte kao što su energetski tokovi i struktura hranidbenih mreža (veličina i brojnost). U ovoj fazi potrebna je daljnja znanstvena i tehnička potpora kako bi se dodatno razvili kriteriji i potencijalno korisni pokazatelji za ispitivanje odnosa unutar hranidbene mreže (15).
            4.1.   Produktivnost (proizvodnja po jedinici biomase) ključnih vrsta ili trofičkih grupa
            Za ispitivanje energetskih tokova u hranidbenim mrežama potrebno je dodatno razviti odgovarajuće pokazatelje za procjenu učinkovitosti glavnih procesa između grabežljivaca i plijena, koji odražavaju dugoročnu održivost komponenata u dijelu hranidbene mreže u kojoj obitavaju, na temelju iskustva prilikom odabira odgovarajućih vrsta (primjerice sisavaca, morskih ptica) u nekim podregijama.

                        —

                        Uspješnost ključnih vrsta grabežljivaca na temelju njihove proizvodnje po jedinici biomase (produktivnost) (4.1.1.).

                  4.2.   Omjer odabranih vrsta na vrhu hranidbenih mreža
            Za ispitivanje strukture hranidbenih mreža, veličine i brojnosti komponenata, potrebno je procijeniti omjer između odabranih vrsta na vrhu hranidbenih mreža. Potrebno je dalje razviti pokazatelje na temelju iskustva u nekim podregijama. Za velike ribe podaci su dostupni iz istraživanja o praćenju stanja riba.

                        —

                        Velike ribe (prema težini) (4.2.1.).

                  4.3.   Brojnost/rasprostranjenost ključnih trofičkih grupa/vrsta

                        —

                        Trendovi u brojnosti funkcionalno značajnih odabranih skupina/vrsta (4.3.1.).

                  Potrebno je definirati promjene u stanju populacije koje bi mogle imati utjecaja na strukturu hranidbene mreže. Potrebno je dodatno precizirati detaljne pokazatelje, uzimajući u obzir njihov značaj za hranidbene mreže, na temelju prikladnih skupina/vrsta u regiji, podregiji ili daljnjoj podjeli, uključujući prema potrebi:

                        —

                        grupe koje se brzo obnavljaju (primjerice fitoplankton, zooplankton, meduze, školjkaši, kratkoživuće pelagične ribe) i koje brzo reagiraju na promjene u ekosustavu te su korisne kao rani pokazatelji upozorenja,

                        —

                        grupe/vrste koje su izravno pogođene ljudskim aktivnostima ili su pod njihovim neizravnim utjecajem (posebno usputni ulov i odbačeni ulov),

                        —

                        grupe/vrste koje definiraju stanište,

                        —

                        grupe/vrste koje su na vrhu hranidbene mreže,

                        —

                        anadromne i katadromne vrste koje se sele na velike udaljenosti,

                        —

                        grupe/vrste koje su usko povezane s posebnim skupinama/vrstama na nekoj drugoj trofičkoj razini.

               Deskriptor 5.:   Eutrofikacija u morskim vodama koju uzrokuje čovjek smanjena je na najmanju moguću mjeru, posebno njezini štetni učinci, kao što su gubitak biološke raznolikosti, propadanje ekosustava, štetno cvjetanje algi i pomanjkanje kisika u pridnenim vodama.
            Pri procjeni eutrofikacije u morskim vodama potrebno je uzeti u obzir procjenu za obalne i prijelazne vode sukladno Direktivi 2000/60/EZ (Prilog V. točke 1.2.3. i 1.2.4.) i pripadajućem vodiču (16), tako da se osigura usporedivost uzimajući, također, u obzir prikupljene informacije i znanje te pristupe razvijene u okviru regionalnih morskih konvencija. Na temelju postupka dubinske analize koji se provodi kao dio početne procjene, za učinkovitu procjenu eutrofikacije mogu se uzeti u obzir razmatranja temeljena na analizi rizika (17). U procjeni treba kombinirati informacije o razinama hranjivih tvari i opsegu ekološki relevantnih primarnih i sekundarnih utjecaja (18), uzimajući u obzir odgovarajuće vremenske raspone. S obzirom na to da je koncentracija hranjivih tvari povezana s bogatstvom hranjivih tvari u rijekama u slivnom području, posebno je značajna suradnja s državama članicama koje nemaju izlaz na more primjenjujući uspostavljene načine suradnje u skladu s trećim podstavkom članka 6. stavka 2. Direktive 2008/56/EZ.
            5.1.   Razine hranjivih tvari

                        —

                        Koncentracija hranjivih tvari u vodenom stupu (5.1.1.)

                        —

                        Omjeri hranjivih tvari (silicija, dušika i fosfora), prema potrebi (5.1.2.)

                  5.2.   Izravni učinci obogaćivanja hranjivim tvarima

                        —

                        Koncentracija klorofila u vodenom stupu (5.2.1.)

                        —

                        Prozirnost vode povezana s povećanjem broja lebdećih algi, gdje je relevantno (5.2.2.)

                        —

                        Brojnost oportunističkih makroalgi (5.2.3.)

                        —

                        Promjene u florističkom sastavu vrsta kao što su omjer između dijatoma i flagelata, promjene iz bentičkih u pelagične vrste, kao i pojava štetnih/toksičnih cvjetanja algi (poput cijanobakterija) prouzrokovanih ljudskim aktivnostima (5.2.4.)

                  5.3.   Neizravni učinci obogaćivanja hranjivim tvarima

                        —

                        Brojnost višegodišnjih morskih korova i morskih trava (poput algi iz reda Fucales, morske sviline i Neptunove trave) na koje štetno utječe smanjenje prozirnosti vode (5.3.1.)

                        —

                        Otopljeni kisik, odnosno promjene nastale zbog povećanog raspadanja organskih tvari i veličine zahvaćenog područja (5.3.2.).

               Deskriptor 6.:   Cjelovitost morskog dna je na razini koja osigurava da su struktura i funkcije ekosustava zaštićene i da bentički ekosustavi nisu zahvaćeni štetnim učincima.
            Cilj je osigurati da pritisci na morsko dno prouzrokovani ljudskim aktivnostima ne sprečavaju komponente ekosustava da održe svoju prirodnu raznolikost, produktivnost i dinamičke ekološke procese, vodeći računa o otpornosti ekoloških sustava. Opseg procjene za ovaj deskriptor mogao bi biti posebno složen zbog neujednačene prirode svojstava nekih bentičkih ekosustava i određenih pritisaka prouzrokovanih ljudskim aktivnostima. Procjenu i praćenje stanja potrebno je obaviti nakon početne dubinske analize učinaka i opasnosti po svojstva biološke raznolikosti te pritisaka uzrokovanih ljudskim aktivnostima, uz povezivanje rezultata procjene od manjeg opsega prema širem, obuhvaćajući prema potrebi daljnju podjelu, podregiju ili regiju (19).
            6.1.   Fizička oštećenja uzimajući u obzir svojstva supstrata
            Glavna zabrinutost pri upravljanju je opseg učinka ljudskih aktivnosti na supstrate na morskom dnu koji čine bentička staništa. Među različitim vrstama supstrata, biogeni supstrati, koji su najosjetljiviji na fizičke poremećaje, nizom svojih funkcija pružaju potporu bentičkim staništima i zajednicama.

                        —

                        Vrsta, brojnost, biomasa i područje rasprostranjenosti relevantnog biogenog supstrata (6.1.1.)

                        —

                        Opseg morskog dna bitno zahvaćen ljudskim aktivnostima, za različite vrste supstrata (6.1.2.).

                  6.2.   Stanje bentičke zajednice
            Svojstva bentičke zajednice kao što su sastav vrsta, veličina i funkcionalna obilježja predstavljaju značajan pokazatelj potencijala za dobro funkcioniranje ekološkog sustava. Informacije o strukturi i dinamici zajednica prikupljaju se, prema potrebi, mjerenjem raznolikosti vrsta, produktivnosti (brojnosti ili biomase), otpornih ili osjetljivih svojti te dominantnosti svojti i sastava zajednice prema veličini, odnosno omjera između malih i velikih jedinki.

                        —

                        Prisutnost posebno osjetljivih i/ili otpornih vrsta (6.2.1.)

                        —

                        Multimetrijski indeksi pomoću kojih se procjenjuju stanje i funkcionalnost bentičke zajednice, kao što su raznolikost i bogatstvo vrsta, omjer oportunističkih i osjetljivih vrsta (6.2.2.)

                        —

                        Omjer biomase ili broja jedinki u makrobentičkoj zajednici iznad određene dužine/veličine (6.2.3.)

                        —

                        Parametri koji opisuju svojstva (oblik, nagib i odjeljak) spektra veličine bentičke zajednice (6.2.4.).

               Deskriptor 7.:   Trajno mijenjanje hidrografskih i oceanoloških uvjeta ne šteti morskim ekološkim sustavima.
            Trajne promjene hidrografskih uvjeta kao posljedica ljudskih aktivnosti mogu se primjerice sastojati od promjena u režimu plime i oseke, prijenosu sedimenta i slatke vode te kretanju struja ili valova, što dovodi do promjena u fizičkim i kemijskim svojstvima navedenima u tablici 1. Priloga III. Direktivi 2008/56/EZ. Takve promjene mogu biti posebno značajne kada potencijalno ugrožavaju morske ekološke sustave u širim razmjerima, a njihova procjena može poslužiti kao rano upozorenje na moguće učinke na ekosustav. Za obalne vode, Direktiva 2000/60/EZ utvrđuje hidromorfološke ciljeve koje je potrebno dostići provedbom mjera u okviru planova za upravljanje riječnim slivovima. Pri procjeni učinaka aktivnosti za svaki je pojedini slučaj potreban individualni pristup. Alati poput procjene utjecaja na okoliš, strateške procjene utjecaja na okoliš te prostornog planiranja morskog okoliša mogu doprinijeti ocjeni i procjeni razmjera i kumulativnih aspekata učinaka takvih aktivnosti. Bitno je, međutim, da svi takvi alati osiguraju prikladne elemente za procjenu potencijalnih utjecaja na morski okoliš, uključujući pitanje prekograničnih utjecaja.
            7.1.   Prostorne značajke trajnih promjena

                        —

                        Veličina područja pogođenog trajnim promjenama (7.1.1.)

                  7.2.   Učinak trajnih hidrografskih promjena

                        —

                        Veličina područja staništa pogođenih trajnim promjenama (7.2.1.)

                        —

                        Promjene u staništima, a posebno u predviđenim funkcijama (poput područja za mriještenje, razmnožavanje i hranjenje te migracijske rute riba, ptica i sisavaca), zbog promijenjenih hidrografskih uvjeta (7.2.2.).

               Deskriptor 8.:   Koncentracije onečišćivača su na razinama koje ne uzrokuju onečišćenje.
            Koncentracija onečišćivača u morskom okolišu i njihovi utjecaji trebaju se procijeniti uzimajući u obzir učinke i opasnosti po ekosustav (20). Potrebno je uzeti u obzir relevantne odredbe Direktive 2000/60/EZ s obzirom na teritorijalne i/ili obalne vode kako bi se osigurala pravilna koordinacija provedbe dvaju zakonodavnih okvira uzimajući, također, u obzir prikupljene informacije i saznanja te pristupe razvijene u okviru regionalnih morskih konvencija. Kada je to relevantno za morski okoliš, države članice moraju ispitati tvari ili skupine tvari koje:

                        i.

                        prekoračuju relevantne standarde kvalitete okoliša propisane sukladno članku 2. stavku 35. i Prilogu V. Direktivi 2000/60/EZ s obzirom na obalne i teritorijalne vode koje graniče s morskom regijom ili podregijom, u vodi, sedimentu i živim organizmima; i/ili

                        ii.

                        su navedene kao prioritetne tvari u Prilogu X. Direktivi 2000/60/EZ i dodatno su uređene Direktivom 2008/105/EZ, koje se ispuštaju u dotičnu morsku regiju, podregiju ili daljnju podjelu; i/ili

                        iii.

                        predstavljaju onečišćujuće tvari, a njihovo ukupno ispuštanje u okoliš (uključujući gubitke, ispuste ili emisije) može dovesti do značajnih opasnosti po morski okoliš kao rezultat prijašnjih ili trenutačnih onečišćenja u dotičnoj morskoj regiji, podregiji ili daljnjoj podjeli, uključujući i akutne slučajeve onečišćenja nakon nesreća koje uključuju primjerice opasne ili štetne tvari.
                        Napredak prema postizanju dobrog stanja okoliša ovisit će o tome provodi li se postupno uklanjanje onečišćenja, odnosno održavaju li se prisutnost onečišćujućih tvari u morskom okolišu i njihovi biološki učinci na prihvatljivim razinama kako bi se spriječili bilo kakvi značajniji utjecaji ili opasnosti po morski okoliš.

                  8.1.   Koncentracija onečišćujućih tvari

                        —

                        Koncentracija gore navedenih onečišćujućih tvari, izmjerena pomoću odgovarajuće matrice (poput biote, sedimenta i vode) na način koji osigurava usporedivost s procjenama prema Direktivi 2000/60/EZ (8.1.1.)

                  8.2.   Utjecaji onečišćujućih tvari

                        —

                        Razine utjecaja onečišćenja na komponente ekosustava, uzimajući u obzir odabrane biološke procese i taksonomske skupine gdje je utvrđena uzročno-posljedična veza koju je potrebno pratiti (8.2.1.)

                        —

                        Pojava, podrijetlo (po mogućnosti), razmjer slučajeva znatnog onečišćenja (poput mrlje od nafte i naftnih derivata) i njihov utjecaj na biotu koja je fizički ugrožena tim onečišćenjem (8.2.2.).

               Deskriptor 9.:   Onečišćujuće tvari u ribi i drugim plodovima mora namijenjenim prehrani ljudi ne prelaze razine utvrđene zakonodavstvom Zajednice ili drugim odgovarajućim pravilima.
            U različitim regijama ili podregijama države članice trebaju pratiti u jestivim tkivima (mišiću, jetrima, ikri, koži, mekom tkivu, već prema slučaju) riba, rakova, mekušaca i bodljikaša te morskih trava, ulovljenih ili ubranih u divljini, moguću pojavu tvari za koje su maksimalne granične vrijednosti propisane na europskoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini za proizvode namijenjene za prehranu ljudi.
            9.1.   Razine, broj i učestalost pojave onečišćujućih tvari

                        —

                        Stvarne razine onečišćujućih tvari koje su otkrivene i broj onečišćujućih tvari koje su prekoračile najveće dozvoljene propisane vrijednosti (9.1.1.)

                        —

                        Učestalost prekoračenja propisanih graničnih vrijednosti (9.1.2.).

               Deskriptor 10.:   Svojstva i količine morskog otpada u moru ne štete obalnom i morskom okolišu.
            U programima praćenja potrebno je voditi računa o tome da je rasprostranjenost morskog otpada vrlo promjenjiva. Potrebno je utvrditi aktivnost s kojom je otpad povezan te, ako je moguće, njegovo podrijetlo. Još uvijek je potrebno dalje razvijati nekoliko pokazatelja, a posebno one koji su povezani s biološkim utjecajima i mikročesticama, te poboljšati procjenu njihove potencijalne toksičnosti (21).
            10.1.   Svojstva otpada u morskom i obalnom okolišu

                        —

                        Trendovi u količini morskog otpada nanesenog na obalu i/ili odloženog duž obale, uključujući analizu njegovog sastava, prostorne rasprostranjenosti i, gdje je to moguće, izvora (10.1.1.)

                        —

                        Trendovi u količini morskog otpada u vodenom stupu (uključujući plutanje na površini) i odloženog na morsko dno, uključujući analizu njegovog sastava, prostorne rasprostranjenosti i, gdje je to moguće, izvora (10.1.2.)

                        —

                        Trendovi u količini, rasprostranjenosti i, gdje je to moguće, sastavu mikročestica (naročito mikroplastike) (10.1.3.)

                  10.2.   Učinci morskog otpada na morske organizme

                        —

                        Trendovi u količini i sastavu morskog otpada koji pojedu morske životinje (primjerice analiza sadržaja želuca) (10.2.1.).

                  Ovaj je pokazatelj potrebno dodatno razviti na temelju iskustva stečenog u nekim podregijama (poput Sjevernog mora) te ga prilagoditi drugim regijama.

               Deskriptor 11.:   Unos energije, uključujući podvodnu buku, na razinama je koje ne štete morskom okolišu.
            Uz podvodnu buku, koja se ističe u Direktivi 2008/56/EZ, i drugi oblici energije unesene u okoliš potencijalno mogu utjecati na komponente morskih ekosustava, poput toplinske energije, elektromagnetskih polja i svjetla. Još uvijek postoji potreba za dodatnim znanstvenim i tehničkim napretkom kao potpora daljnjem razvoju kriterija povezanih s ovim deskriptorom (22), uključujući kriterije o utjecajima uvođenja energije na morske organizme, relevantnim razinama buke i učestalosti (koje će možda biti potrebno prilagoditi, prema potrebi, podložno obvezi regionalne suradnje). U sadašnjoj fazi, definirane su glavne smjernice za mjerenje podvodne buke kao prvi prioritet u procjeni i praćenju stanja (23), a potrebno ih je dalje razvijati, uključujući i kartiranje. Antropogeni zvukovi mogu biti kratkotrajni (kao što su impulzivni zvukovi tijekom seizmoloških istraživanja, postavljanja potpornih stupova za vjetroelektrane i platformi ili eksplozije) ili dugotrajni (kao što su neprekidni zvukovi koji nastaju pri jaružanju, pomorskom prometu i iz energetskih postrojenja) koji utječu na organizme na različite načine. Većina gospodarskih djelatnosti koje proizvode velike razine buke i imaju utjecaj na relativno široka područja obavlja se u skladu sa zakonski propisanim uvjetima i podliježe pribavljanju dozvole. Time se omogućava usklađivanje povezanih zahtjeva za mjerenje takvih glasnih impulzivnih zvukova.
            11.1.   Prostorni i vremenski razmještaj impulzivnih zvukova visokih, niskih i srednjih frekvencija

                        —

                        Postotak dana i njihov razmještaj unutar kalendarske godine u područjima unutar određene površine, te njihov prostorni razmještaj, u kojem antropogeni izvori zvukova prekoračuju razine pri kojima postoji visoka vjerojatnost značajnih utjecaja na morske životinje, mjerene kao razina izloženosti zvuku (u dB re 1μΡa2 s) ili kao maksimalna razina zvučnog tlaka (u dB re 1μΡapeak), na dubini od jednog metra u frekvencijskom rasponu od 10 Hz do 10 kHz (11.1.1.).

                  11.2.   Neprekidni zvuk niske frekvencije

                        —

                        Trendovi u razini buke u okolišu unutar pojasa jedne trećine oktave 63 i 125 Hz (srednja frekvencija) (re 1μΡa RMS; prosječna razina buke u navedenom rasponu oktava tijekom jedne godine) izmjereni na nadzornim postajama i/ili, ako je moguće, pomoću modela (11.2.1.).

               (1)  Vidjeti uvodne izjave 3. i 4.

               (2)  SL L 348, 24.12.2008., str. 84.

               (3)  SL L 60, 5.3.2008., str. 1.

               (4)  Vidjeti uvodnu izjavu 2.

               (5)  Vidjeti uvodne izjave 3. i. 4.

               (6)  Vidjeti točke 3. do 6. iz dijela A.

               (7)  Vidjeti točku 6. iz dijela A.

               (8)  „Procjena, praćenje i izvješćivanje o stanju očuvanosti - Priprema izvješća 2001.-2007. sukladno članku 17. Direktive o staništima”, 15. ožujka 2005., prihvaćena u okviru Odbora o staništima 20. travnja 2005.

               (9)  Vidjeti bilješku 8.

               (10)  Uredba Vijeća (EZ) br. 708/2007 od 11. lipnja 2007. o korištenju stranih i lokalno neprisutnih vrsta u akvakulturi (SL L 168, 28.6.2007., str. 1.).

               (11)  Vidjeti Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 708/2007.

               (12)  Vidjeti uvodne izjave 3. i 4.

               (13)  Vidjeti točku 9. u dijelu A.

               (14)  Priopćenje „Provedba održivosti u ribarstvu EU-a na temelju maksimalnog održivog ulova” (COM(2006) 360 konačno).

               (15)  Vidjeti uvodne izjave 3. i 4.

               (16)  Vodič o procjeni eutrofikacije u kontekstu europskih vodnih politika, Dokument br. 23., Europska komisija (2009). Vidjeti http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library.

               (17)  Vidjeti točke od 3. do 6. u dijelu A.

               (18)  Vidjeti točku 7. u dijelu A.

               (19)  Vidjeti točke od 3. do 6. u dijelu A.

               (20)  Vidjeti točke 3. i 4. u dijelu A.

               (21)  Vidjeti uvodne izjave 3. i 4.

               (22)  Vidjeti uvodne izjave 3. i 4.

               (23)  Vidjeti točku 9. u dijelu A.


Odluka Komisije od 29/08/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.6966 - 3i GROUP / BARCLAYS INFRASTRUCTURE FUNDS MANAGEMENT) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 26/08/2015 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7652 - RAIFFEISEN ZENTRALBANK ÖSTERREICH / VALIDA HOLDING ) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)


Odluka Komisije od 21/11/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7367 - CNP / SANTANDER / SANTANDER IRISH INSURANCE SUBSIDIARIES) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 07/10/2015 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7768 - EXOR / PARTNERRE) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 2011/130/EU: Odluka Komisije od 25. veljače 2011. o uspostavljanju minimalnih zahtjeva za prekograničnu obradu dokumenata koje elektronički potpisuju nadležna tijela prema Direktivi 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 1081)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 048

               HR

               Službeni list Europske unije

               84

         32011D0130

               L 053/66

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               25.02.2011.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 25. veljače 2011.
   o uspostavljanju minimalnih zahtjeva za prekograničnu obradu dokumenata koje elektronički potpisuju nadležna tijela prema Direktivi 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 1081)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2011/130/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.
   budući da:

               (1)

               Davatelji usluga čije usluge potpadaju pod područje primjene Direktive 2006/123/EZ moraju moći okončati, kroz jedinstvena mjesta kontakta i elektroničkim putem, postupke i formalnosti potrebne za pristup aktivnostima i njihovu provedbu. U granicama utvrđenim u članku 5. stavku 3. Direktive 2006/123/EZ još uvijek se mogu pojaviti slučajevi u kojima davatelji usluga moraju predati izvorne dokumente, ovjerene preslike ili ovjerene prijevode pri okončavanju takvih postupaka i formalnosti. U tim slučajevima davatelji usluga možda moraju predati dokumente koje su elektronički potpisala nadležna tijela.

               (2)

               Prekogranična uporaba naprednih elektroničkih potpisa koji su potkrijepljeni kvalificiranim certifikatom olakšana je Odlukom Komisije 2009/767/EZ od 16. listopada 2009. o uspostavljanju mjera kojima se olakšava uporaba postupaka na elektronički način kroz „jedinstvena mjesta kontakta” prema Direktivi 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu (2) kojom se, između ostalog, državama članicama određuje obveza provedbe procjena rizika prije no što od davatelja usluga zatraže navedene elektroničke potpise i uspostavljaju pravila sukladno kojima države članice prihvaćaju napredne elektroničke potpise na temelju kvalificiranih certifikata izrađenih sredstvima ili bez sredstava za sigurnu izradu potpisa. Međutim, Odlukom 2009/767/EZ ne uređuju se oblici elektroničkih potpisa u dokumentima koje izdaju nadležna tijela i koje davatelji usluga trebaju predati pri okončanju relevantnih postupaka i formalnosti.

               (3)

               Budući da nadležna tijela u državama članicama trenutačno koriste različite oblike naprednih elektroničkih potpisa za elektroničko potpisivanje svojih dokumenata, države članice primateljice koje moraju obraditi navedene dokumente mogu biti suočene s tehničkim poteškoćama zbog raznolikosti oblika potpisa u uporabi. Kako bi davatelji usluga mogli okončati svoje postupke i formalnosti preko granice u elektroničkom obliku, potrebno je osigurati da države članice mogu tehnički podržati barem izvjestan broj oblika naprednog elektroničkog potpisa kada od nadležnih tijela iz drugih država članica zaprime elektronički potpisane dokumente. Definiranjem broja oblika naprednog elektroničkog potpisa koje država članica primateljica treba tehnički podržati omogućila bi se veća automatizacija i poboljšanje prekograničnoga međudjelovanja elektroničkih postupaka.

               (4)

               Države članice čija nadležna tijela koriste drukčije oblike elektroničkog potpisa od opće prihvaćenih možda primjenjuju sredstva potvrđivanja koja omogućuju provjeru njihovih potpisa i preko granica. Ako je to slučaj i kako bi se države članice primateljice mogle osloniti na navedene alate potvrđivanja, potrebno je staviti na raspolaganje informacije o navedenim alatima na lako dostupan način, osim ako su potrebne informacije izravno uključene u elektroničku dokumentaciju, elektroničke potpise ili zapise elektroničkih dokumenata.

               (5)

               Ova Odluka ne utječe na odluku država članica o tome što čini izvornik, ovjerenu presliku ili ovjereni prijevod. Njezin je cilj ograničen na olakšavanje provjere elektroničkih potpisa ako se koriste u izvornicima, ovjerenim preslikama ili ovjerenim prijevodima koje davatelji usluga trebaju dostaviti putem jedinstvenog mjesta kontakta.

               (6)

               Kako bi se državama članicama omogućilo uvođenje potrebnih tehničkih alata, primjereno je da se ova Odluka primjenjuje od 1. kolovoza 2011.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za direktivu o uslugama,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Referentni oblik za elektroničke potpise
   1.   Države članice uspostavljaju potrebna tehnička sredstva koja im omogućuju obradu elektronički potpisanih dokumenata koje davatelji usluga dostavljaju u okviru okončanja postupaka i formalnosti kroz jedinstvena mjesta kontakta kako je predviđeno člankom 8. Direktive 2006/123/EZ i koje su nadležna tijela drugih država članica potpisala XML, CMS ili PDF naprednim elektroničkim potpisom u BES ili EPES formatu koji je u skladu s tehničkim specifikacijama određenim u Prilogu.
   2.   Države članice čija nadležna tijela potpisuju dokumente iz stavka 1. koristeći druge oblike elektroničkih potpisa osim onih navedenih u istom stavku obavješćuju Komisiju o postojećim mogućnostima potvrđivanja koje drugim državama članicama omogućuju potvrđivanje zaprimljenih elektroničkih potpisa online, besplatno i na način koji je razumljiv neizvornim govornicima, osim ako su potrebne informacije već uključene u dokument, u elektronički potpis ili u zapis elektroničkog dokumenta. Komisija će navedene informacije staviti na raspolaganje svim državama članicama.
   Članak 2.
   Primjena
   Ova se Odluka primjenjuje od 1. kolovoza 2011.
   Članak 3.
   Adresati
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2011.

            Za Komisiju

         Michel BARNIER

            Član Komisije

      (1)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

      (2)  SL L 274, 20.10.2009., str. 36.
   PRILOG

      Specifikacije za XML, CMS ili PDF napredni elektronički potpis koje tehnički podržava država članica primateljica

   U sljedećem dijelu dokumenta ključne riječi „MORA”, „NE SMIJE”, „ZAHTIJEVA”, „MORA”, „NE SMIJE”, „TREBA”, „NE TREBA”, „PREPORUČUJE”, „MOŽE” i „NIJE OBVEZNO” tumače se kako je opisano u RFC-u 2119 (1).
   ODJELJAK 1. —   XadES-BES/EPES
   Potpis je u skladu sa specifikacijama W3C XML potpisa (2)

   Potpis MORA imati barem oblik potpisa XAdES-BES (ili -EPES) kako je određeno u specifikacijama ETSI TS 101 903 za XAdES (3) i u skladu sa svim sljedećim dodatnim specifikacijama:

               Metodom za kanonikalizaciju ds:CanonicalizationMethod, kojom se određuje algoritam kanonikalizacije primijenjen na element SignedInfo prije izračuna potpisa, utvrđuje se samo jedan od sljedećih algoritama:

                           Canonical XML 1.0 (bez napomena)

                           :

                           http://www.w3.org/TR/2001/REC-xml-c14n-20010315

                           Canonical XML 1.1 (bez napomena)

                           :

                           http://www.w3.org/2006/12/xml-c14n11

                           Exclusive XML Canonicalization 1.0 (bez napomena)

                           :

                           http://www.w3.org/2001/10/xml-exc-c14n#

               Druge algoritme ili inačice gore navedenih algoritama „s napomenama” NE TREBA koristiti za izradu potpisa, ali ih TREBA podržavati zbog preostaloga međudjelovanja za provjeru potpisa.

               MD5 (RFC 1321) NE SMIJE se koristiti kao kriptografski algoritam. Potpisnici se upućuju na mjerodavne nacionalne zakone, za smjernice na ETSI TS 102 176 (4), a za daljnje preporuke o algoritmima i parametrima koji ispunjavaju uvjete za elektroničke potpise na izvješće ECRYPT2 D.SPA.x (5).

         Uporaba transformacija ograničena je na dolje navedene:

                  transformacije kanonikalizacije: vidi gore navedene povezane specifikacije;

                  kodiranje base64 (http://www.w3.org/2000/09/xmldsig#base64),

                  filtriranje:
               XPath (http://www.w3.org/TR/1999/REC-xpath-19991116): zbog sukladnosti i usklađivanja s XMLDSig,
               XPath Filter 2.0 (http://www.w3.org/2002/06/xmldsig-filter2): kao nasljednik za XPath zbog pitanja u vezi s izvedbom,

                  transformacija omotanog potpisa: (http://www.w3.org/2000/09/xmldsig#enveloped-signature).

                  XSLT transformacija (datoteka sa stilovima).

         Element ds:KeyInfo MORA uključivati potpisnikov X.509 v3 digitalni certifikat (tj. njegovu vrijednosti, a ne samo upućivanje na nju).
   Svojstvo potpisa „SigningCertificate” (certifikat potpisa) MORA sadržavati kodiranu vrijednost (CertDigest) i serijski broj (IssuerSerial) potpisnikovoga certifikata pohranjenog u ds:KeyInfo, a opcionalni URI u polju „SigningCertficate” NE SMIJE se koristiti.
   Svojstvo potpisa „SigningTime” (vrijeme potpisa) navedeno je i sadrži UTC izražen kao xsd:dateTime (http://www.w3. org/TR/xmlschema-2/#dateTime).
   Element DataObjectFormat (oblik podataka) MORA biti naveden i sadržavati podelement MimeType.
   Ako se potpisi koje koriste države članice temelje na kvalificiranom certifikatu, PKI objekti (lanci certifikata, podaci o opozivu, oznake vremena nastanka upisane u poruku) uključeni u potpise mogu se provjeriti, u skladu s Odlukom Komisije 2009/767/EZ, pomoću pouzdanog popisa države članice koja nadzire ili akreditira davatelja usluga certificiranja koji je izdao certifikat potpisnika.
   U tablici 1 sažete su specifikacije s kojima XAdES-BES/EPES potpis mora biti usklađen kako bi ga tehnički podržala država članica primateljica.

      Tablica 1

   ODJELJAK 2. —   CadES-BES/EPES
   Potpis je u skladu sa specifikacijama potpisa Cryptographic Message Syntax (CMS) (sintaksa kriptografske poruke (CMS)) (6).
   Potpis koristi obilježja potpisa CAdES-BES (ili -EPES) kako je određeno u specifikacijama ETSI TS 101 733 za CAdES (7) i u skladu je s dodatnim specifikacijama kako je navedeno u Tablici 2 dolje.
   Sva obilježja CAdES-a koja su uključena u izračun hash algoritma oznake vremena nastanka upisane u poruku za arhiv (ETSI TS 101 733 V1.8.1 Annex K) MORAJU biti kodirane u DER formatu, dok sva druga mogu biti u BER formatu kako bi se pojednostavila jednokratna obrada CAdES-a.
   MD5 (RFC 1321) NE SMIJE se koristiti kao kodni algoritam. Potpisnici se upućuju na mjerodavne nacionalne zakone, za smjernice na ETSI TS 102 176 (8), a za daljnje preporuke o algoritmima i parametrima koji ispunjavaju uvjete za elektroničke potpise na izvješće ECRYPT2 D.SPA.x (9).
   Obilježja potpisa MORAJU uključivati upućivanje na potpisnikov X.509 v3 digitalni certifikat (RFC 5035), a polje SignedData.certificates MORA uključivati njegovu vrijednost.
   Obilježje potpisa SigningTime MORA biti navedeno i MORA sadržavati UTC izražen kao u http://tools.ietf.org/html/ rfc5652#section-11.3.
   Obilježje potpisa ContentType MORA biti navedeno i mora sadržavati id-data (http://tools.ietf.org/html/rfc5652#section-4) ako je vrsta sadržaja podataka namijenjena upućivanju na proizvoljni niz okteta, kao što je UTF-8 tekst ili ZIP spremnik s podelementom MimeType.
   Ako se potpisi koje koriste države članice temelje na kvalificiranom certifikatu, PKI objekti (lanci certifikata, podaci o opozivu, oznake vremena nastanka upisane u poruku) uključeni u potpise mogu se provjeriti, u skladu s Odlukom Komisije 2009/767/EZ, pomoću pouzdanog popisa države članice koja nadzire ili akreditira davatelja usluga certificiranja koji je izdao certifikat potpisnika.

      Tablica 2

   ODJELJAK 3. —   PadES-DIO 3 (BES/EPES)
   Potpis MORA koristiti PAdES-BES (ili -EPES) ekstenziju potpisa kako je određeno u specifikacijama ETSI TS 102 778 za PAdES-dio 3 (10). i biti u skladu sa sljedećim dodatnim specifikacijama:
   MD5 (RFC 1321) NE SMIJE se koristiti kao kodni algoritam. Potpisnici se upućuju na mjerodavne nacionalne zakone, za smjernice na ETSI TS 102 176 (11), a za daljnje preporuke za algoritme i parametre koji ispunjavaju uvjete za elektroničke potpise na izvješće ECRYPT2 D.SPA.x (12).
   Obilježja potpisa MORAJU uključivati upućivanje na potpisnikov X.509 v3 digitalni certifikat (RFC 5035), a polje SignedData.certificates MORA uključivati njegovu vrijednost.
   Vrijeme potpisivanja naznačeno je vrijednošću unosa M u rječniku potpisa.
   Ako se potpisi koje koriste države članice temelje na kvalificiranom certifikatu, PKI objekti (lanci certifikata, podaci o opozivu, oznake vremena nastanka upisane u poruku) uključeni u potpise mogu se provjeriti, u skladu s Odlukom 2009/767/EZ, pomoću pouzdanog popisa države članice koja nadzire ili akreditira davatelja usluga certificiranja koji je izdao certifikat potpisnika.

      (1)  IETF RFC 2119: „Ključne riječi za uporabu u RFC-ima kojima se naznačuju razine zahtjeva”.

      (2)  W3C, XML Signature Syntax and Processing, (Version 1.1), http://www.w3.org/TR/xmldsig-core1/
   W3C, XML Signature Syntax and Processing, (Second Edition), http://www.w3.org/TR/xmldsig-core/
   W3C, XML Signature Best Practices, http://www.w3.org/TR/xmldsig-bestpractices/.

      (3)  ETSI TS 101 903 v1.4.1: XML Advanced Electronic Signatures (XAdES).

      (4)  ETSI TS 102 176: Electronic Signatures and Infrastructures (ESI); Algorithms and Parameters for Secure Electronic Signatures; Part 1: Hash functions and asymmetric algorithms; Part 2: ‧Secure channel protocols and algorithms for signature creation devices‧.

      (5)  Najnovija inačica je D.SPA.13 ECRYPT2 Yearly Report on Algorithms and Key sizes (2009.-2010.), označena datumom 30. ožujka 2010. (http://www. ecrypt.eu.org/documents/D.SPA.13.pdf)

      (6)  IETF, RFC 5652, Cryptographic Message Syntax (CMS), http://tools.ietf.org/html/rfc5652.
   IETF, RFC 5035, Enhanced Security Services (ESS) Update: Adding CertID Algorithm Agility, http://tools.ietf.org/html/rfc5035.
   IETF, RFC 3161, Internet X.509 Public Key Infrastructure Time-Stamp Protocol (TSP), http://tools.ietf.org/html/rfc3161.

      (7)  ETSI TS 101 733 v.1.8.1: CMS Advanced Electronic Signatures (CAdES).

      (8)  ETSI TS 102 176: Electronic Signatures and Infrastructures (ESI); Algorithms and Parameters for Secure Electronic Signatures; Part 1: Hash functions and asymmetric algorithms; Part 2: ‧Secure channel protocols and algorithms for signature creation devices‧.

      (9)  Najnovija inačica je D.SPA.13 ECRYPT2 Yearly Report on Algorithms and Key sizes (2009.-2010.), označena datumom 30. ožujka 2010. (http://www. ecrypt.eu.org/documents/D.SPA.13.pdf).

      (10)  ETSI TS 102 778-3 v1.2.1: PDF Advanced Electronic Signatures (PAdES), PAdES Enhanced — PAdES-Basic Electronic Signatures and PAdES-Explicit Policy Electronic Signatures Profiles.

      (11)  ETSI TS 102 176: Electronic Signatures and Infrastructures (ESI); Algorithms and Parameters for Secure Electronic Signatures; Part 1: Hash functions and asymmetric algorithms; Part 2: ‧Secure channel protocols and algorithms for signature creation devices‧.

      (12)  Najnovija inačica je D.SPA.13 ECRYPT2 Yearly Report on Algorithms and Key sizes (2009.-2010.), označena datumom 30. ožujka 2010. (http://www. ecrypt.eu.org/documents/D.SPA.13.pdf).


Odluka Komisije od 02/12/2016 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8268 - NORINCO / DELPHI’S MECHATRONICS BUSINESS) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 2000/606/EZ: Odluka Komisije od 26. rujna 2000. o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda u skladu s člankom 20. stavkom 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u pogledu šest proizvoda za Europsko tehničko odobrenje bez smjernice (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 2641)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 055

               HR

               Službeni list Europske unije

               27

         32000D0606

               L 258/38

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               26.09.2000.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 26. rujna 2000.
   o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda u skladu s člankom 20. stavkom 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u pogledu šest proizvoda za Europsko tehničko odobrenje bez smjernice
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 2641)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2000/606/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/106/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica koji se odnose na građevne proizvode (1), kako je izmijenjena Direktivom 93/68/EEZ (2), a posebno njezin članak 13. stavak 4.,
   budući da:

               (1)

               Komisija mora izabrati između dva postupka za potvrđivanje sukladnosti, na temelju članka 13. stavka 3. Direktive 89/106/EEZ, najmanje zahtjevan postupak koji je u skladu sa sigurnošću. To znači da treba odlučiti je li za dani proizvod ili obitelj proizvoda postojanje nadzornog sustava tvorničke proizvodnje pod odgovornošću proizvođača potreban i dovoljan uvjet za potvrđivanje sukladnosti ili je za zadovoljavanje kriterija iz članka 13. stavka 4. potrebno uključiti ovlašteno certifikacijsko tijelo.

               (2)

               Člankom 13. stavkom 4. zahtijeva se da time utvrđeni postupak bude naznačen u mandatima i tehničkim specifikacijama. Stoga je poželjno definirati pojam proizvoda ili obitelji proizvoda onako kako se koristi u nalozima i tehničkim specifikacijama.

               (3)

               Oba postupka iz članka 13. stavka 3. detaljno su opisana u Prilogu III. Direktivi 89/106/EEZ. Stoga je potrebno jasno odrediti metode uz pomoć kojih bi se ta dva postupka morala provesti, pozivanjem na Prilog III., za svaki proizvod ili obitelj proizvoda, jer Prilog III. daje prednost određenim sustavima.

               (4)

               Postupak iz točke (a) članka 13. stavka 3. odgovara sustavima utvrđenim u prvoj mogućnosti bez neprekidnog nadzora te drugoj i trećoj mogućnosti točke ii. odjeljka 2. Priloga III. Postupak iz točke (b) članka 13. stavka 3. odgovara sustavima utvrđenim u točki i. odjeljka 2. Priloga III. te u prvoj mogućnosti točke ii. odjeljka 2. Priloga III. s neprekidnim nadzorom.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za graditeljstvo,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Proizvodi utvrđeni u Prilogu I. dobivaju potvrdu o sukladnosti postupkom kojim proizvođač ima isključivo pod svojom odgovornošću nadzorni sustav tvorničke proizvodnje kojim se jamči da je proizvod u skladu s odgovarajućim tehničkim specifikacijama.
   Članak 2.
   Proizvodi utvrđeni u Prilogu II. dobivaju potvrdu o sukladnosti postupkom kod kojeg je, uz nadzorni sustav tvorničke proizvodnje kojim upravlja proizvođač, u ocjenu i nadzor kontrole proizvodnje ili samog proizvoda uključeno ovlašteno certifikacijsko tijelo.
   Članak 3.
   Postupak potvrđivanja sukladnosti, kako je utvrđeno u Prilogu III., navodi se u odgovarajućim europskim tehničkim odobrenjima.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2000.

            Za Komisiju

         Erkki LIIKANEN

            Član Komisije

      (1)  SL L 40, 11.2.1989., str. 12.

      (2)  SL L 220, 30.8.1993., str. 1.
   PRILOG I.
   Sustav unutarnjih pokrova od vlaknastih gips ploča (EOTA uputa 05.04/01):

                  Za upotrebe osim onih za koje vrijede uredbe o reakciji na vatru za proizvode od materijala koji su svrstani u klase A1
                   (1), A2
                   (1), B
                   (1)
                  i C
                   (1).

         Montažni vodootporni umeci na fasadama (EOTA, uputa 06.04/05)

      (1)  Proizvodi/materijali kod kojih jasno prepoznatljiv stupanj u procesu proizvodnje poboljšava razredbu u vezi s reakcijom na vatru/požar (npr. dodatak usporivača gorenja ili ograničenje organskog materijala).
   PRILOG II.
   Sustav unutarnjih pokrova od vlaknastih gips ploča (EOTA uputa 05.04/01):

                  Za upotrebe za koje vrijede uredbe o reakciji na vatru za proizvode od materijala koji su svrstani u klase A1
                   (1), A2
                   (1), B
                   (1)
                  i C
                   (1).

         Spojke i cijevi za standardne armaturne šipke (EOTA uputa 03.01/02)
   Valovite čelične površine (za sastavljene podne sustave) (EOTA uputa 05.02/02)
   Spoj pilona (vezni dio gotovih nosivih betonskih pilona) (EOTA uputa 01.03/09)
   Okov pilona (dio za sidrenje gotovih nosivih betonskih pilona) (EOTA uputa 01.03/09)

      (1)  Proizvodi/materijali kod kojih jasno prepoznatljiv stupanj u procesu proizvodnje poboljšava razredbu u vezi s reakcijom na vatru/požar (npr. dodatak usporivača gorenja ili ograničenje organskog materijala).
   PRILOG III.
   POTVRĐIVANJE SUKLADNOSTI

                  Napomena:

               Za proizvode/sklopove koji imaju jedan ili više predviđenih načina upotrebe određenih u sljedećim tablicama, zadaće ovlaštenog tijela, koje su izvedene iz relevantnih sustava za potvrđivanje sukladnosti, kumulativne su.

      ŠEST PROIZVODA ZA EUROPSKO TEHNIČKO ODOBRENJE (TABLICA 1/3)

      Sustav(i) potvrđivanje sukladnosti

   Za dolje navedeni proizvod(e) i njegovu predviđenu upotrebu(-e), zahtijeva se da EOTA odredi sljedeći sustav(-e) potvrđivanja sukladnosti u odgovarajućem europskom tehničkom odobrenju:

               Proizvod(i)

               Predviđena upotreba(-e)

               Razina(-e) ili klasa(-e)

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Spojke i cijevi za standardne armaturne šipke (EOTA uputa 03.01/02)

               Za armiranje

               —

               1 +

               Valovite čelične površine (za sastavljene podne sustave) (EOTA uputa 05.02/02)

               Za upotrebu u zgradama

               —

               2 +

               Spoj pilona (vezni dio gotovih nosivih betonskih pilona) (EOTA uputa 01.03/09)
               Okov pilona (dio za sidrenje gotovih nosivih betonskih pilona) (EOTA uputa 01.03/09)

               Za konstrukcije

               —

               2 +

               Sustav unutarnjih pokrova od vlaknastih gips ploča (EOTA uputa 05.04/01)

               Za pregradne zidove

               —

               3

               Montažni vodootporni umeci na fasadama (EOTA, uputa 06.04/05)

               Za zidane dijelove

               —

               3

                           Sustav 1 +:

                           Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točku i., s inspekcijskim testom uzoraka uzetim u tvornici.

                           Sustav 2 +:

                           Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točku ii., prva mogućnost, uključujući potvrdu kontrole proizvodnje od ovlaštenog tijela na temelju početne inspekcije tvornice i kontrole proizvodnje kao i neprekidnog nadzora, procjene i odobrenja kontrole proizvodnje.

                           Sustav 3.:

                           Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točku ii., druga mogućnost.

         Specifikacija sustava mora biti takva da se on može provesti čak i tamo gdje se izvedba za određeno svojstvo ne treba utvrditi, zato što barem jedna država članica nema pravni zahtjev za takvo svojstvo (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, klauzulu 1.2.3. interpretacijskih dokumenata). U takvim se slučajevima proizvođaču ne smije nametati provjera takvog svojstva ako on ne želi deklarirati izvedbu proizvoda u tom pogledu.

      ŠEST PROIZVODA ZA EUROPSKO TEHNIČKO ODOBRENJE (TABLICA 2/3)

      Sustavi potvrđivanja sukladnosti

   Za dolje navedeni proizvod(e) i njegovu predviđenu upotrebu(-e), zahtijeva se da EOTA odredi sljedeći sustav(e) potvrđivanja sukladnosti u odgovarajućem europskom tehničkom odobrenju:

               Proizvod(i)

               Predviđena upotreba(-e)

               Razina(-e) ili klasa(-e)

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Sustav unutarnjih pokrova od vlaknastih gips ploča (EOTA uputa 05.04/01)

               Za upotrebe kod kojih vrijede uredbe o reakciji na vatru (protupožarna otpornost)

               A1 (1), A2 (1), B (1), C (1)

               1

               A1 (2), A2 (2), B (2),C (2), D, E

               3

               (od A1 do E) (3), F

               4

                           Sustav 1.:

                           Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točku i., bez inspekcijskog testiranja uzoraka.

                           Sustav 3.:

                           Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točku ii., druga mogućnost.

                           Sustav 4.:

                           Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točku ii., treća mogućnost.

         Specifikacija sustava mora biti takva da se on može provesti čak i tamo gdje se izvedba za određeno svojstvo ne treba utvrditi, zato što barem jedna država članica nema pravni zahtjev za takvo svojstvo (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, klauzulu 1.2.3. interpretacijskih dokumenata). U takvim se slučajevima proizvođaču ne smije nametati provjera takvog svojstva ako on ne želi deklarirati izvedbu proizvoda u tom pogledu.

      ŠEST PROIZVODA ZA EUROPSKO TEHNIČKO ODOBRENJE (TABLICA 3/3)

      Sustavi potvrđivanja sukladnosti

   Za dolje navedeni proizvod(e) i njegovu predviđenu upotrebu(-e), zahtijeva se da EOTA odredi sljedeći sustav(e) potvrđivanja sukladnosti u odgovarajućem europskom tehničkom odobrenju:

               Proizvod(i)

               Predviđena upotreba(-e)

               Razina(-e) ili klasa(-e)

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Sustav unutarnjih pokrova od vlaknastih gips ploča (EOTA uputa 05.04/01)

               Za upotrebe kod kojih vrijede uredbe o reakciji na vatru (protupožarna otpornost)

               bilo koja

               3

               Sustav 3.: Vidjeti Direktivu 89/106/EEZ, Prilog III. odjeljak 2. točku ii., druga mogućnost.

         Specifikacija sustava mora biti takva da se on može provesti čak i tamo gdje se izvedba za određeno svojstvo ne treba utvrditi, zato što barem jedna država članica nema pravni zahtjev za takvo svojstvo (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, klauzulu 1.2.3. interpretacijskih dokumenata). U takvim se slučajevima proizvođaču ne smije nametati provjera takvog svojstva ako on ne želi deklarirati izvedbu proizvoda u tom pogledu.

      (1)  Proizvodi/materijali kod kojih jasno prepoznatljiv stupanj u procesu proizvodnje poboljšava razredbu u vezi s reakcijom na vatru/požar (npr. dodatak usporivača gorenja ili ograničenje organskog materijala).

      (2)  Proizvodi/materijali koji nisu obuhvaćeni bilješkom (*).

      (3)  Proizvodi/materijali kod kojih ne treba testirati reakciju na vatru (npr. proizvodi/materijali klase A1 u skladu s Odlukom Komisije 96/603/EZ, kako je izmijenjena).


Odluka Komisije od 14/06/2016 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7944 - CREDIT MUTUEL / GE CAPITAL'S FACTORING AND EQUIPMENT FINANCING BUSINESSES IN FRANCE AND GERMANY) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 92/176/EEZ: Odluka Komisije od 2. ožujka 1992. o zemljovidima koje je potrebno predvidjeti za korištenje kompjutorske mreže Animo

text:
               03/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               74

         31992D0176

               L 080/33

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               02.03.1992.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 2. ožujka 1992.
   o zemljovidima koje je potrebno predvidjeti za korištenje kompjutorske mreže Animo
   (92/176/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice radi uspostave unutarnjeg tržišta (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 91/628/EEZ (2), a posebno njezin članak 20. stavak 3.,
   budući da je 19. srpnja 1991. Komisija donijela Odluku 91/398/EEZ o kompjutorskoj mreži za povezivanje veterinarskih tijela (Animo) (3), a 21. veljače 1992. Odluku 92/175/EEZ o popisu i identifikaciji jedinica u kompjutorskoj mreži Animo (4);
   budući da je, s ciljem osiguranja neometanog rada kompjutorske mreže Animo potrebno izraditi zemljovide radi rasporeda lokalnih jedinica i teritorija koje pokrivaju kao i za raspored graničnih inspekcijskih postaja;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Svaka država članica dostavlja Komisiji do 1. svibnja 1992. jedan ili više zemljovida formata A4 ili A3 uz navođenje mjerila, rasporeda lokalnih jedinica u odnosu na centralnu jedinicu kako bi se odredio geografski položaj lokalnih jedinica.
   2.   Na temelju informacija koje dostave države članice u skladu sa stavkom 1., Komisija prije 1. srpnja 1992. dostavlja državama članicama zbirku svih zemljovida koje je primila.
   Članak 2.
   1.   Kako bi se izbjegle eventualne teškoće, svaka država članica dostavlja Komisiji do 1. srpnja 1992., zemljovid formata A4 ili A3 uz navođenje mjerila, svake lokalne jedinice s njenom kodnom oznakom.
   2.   Komisija sastavlja zbirku zemljovida koje je primila u skladu sa stavkom 1. Zbirka se dostavlja središnjim tijelima država članica.
   Članak 3.
   1.   Svaka država članica do 1. svibnja 1992. dostavlja Komisiji zemljovid formata A4 ili A3 uz navođenje mjerila, radi utvrđivanja geografskog položaja graničnih inspekcijskih postaja.
   2.   Na temelju informacija koje dostave države članice, u skladu sa stavkom 1., Komisija dostavlja državama članicama do 1. srpnja 1992. zbirku zemljovida koje je primila.
   Članak 4.
   Komisija ažurira zbirku iz članka 1. stavka 2., članka 2. stavka 2. i članka 3. stavka 2., u redovitim vremenskim razmacima, a posebno u kontekstu podataka koje dostavljaju države članice u vezi s teritorijalnim izmjenama koje se odnose na lokalne jedinice, kao i svakog ažuriranja popisa jedinica.
   Članak 5.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. ožujka 1992.

            Za Komisiju

         Ray MAC SHARRY

            Član Komisije

      (1)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

      (2)  SL L 340, 11.12.1991., str. 17.

      (3)  SL L 221, 9.8.1991., str. 30.

      (4)  SL L 80, 25.3.1992., str 1.