title: 2002/949/EZ: Odluka Komisije od 4. prosinca 2002. o neuvrštenju azafenidina u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (priopćena pod brojem dokumenta C(2002) 4781)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 45

               HR

               Službeni list Europske unije

               156

         32002D0949

               L 328/23

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 4. prosinca 2002.
   o neuvrštenju azafenidina u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2002) 4781)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2002/949/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (1), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije 2002/81/EZ (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 91/414/EEZ (dalje u tekstu „Direktiva”) Španjolska je 25. lipnja 1997. od Du Pont de Nemours (podnositelj prijave) zaprimila zahtjev za uvrštenje aktivne tvari azafenidina (DPX R 6447) u Prilog I. Direktivi.

               (2)

               U skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive Komisija je u svojoj Odluci 98/242/EZ (3) potvrdila da načelno sva dokumentacija ispunjava zahtjeve u pogledu podataka i informacija predviđene u Prilogu II. te, u pogledu barem jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadrži tu aktivnu tvar, zahtjeve iz Priloga III. Direktivi.

               (3)

               U skladu s člankom 5. stavkom 1. Direktive, aktivnu tvar treba uvrstiti u Prilog I. na razdoblje ne dulje od 10 godina, ako se može očekivati da niti upotreba niti ostaci sredstva za zaštitu bilja neće imati štetne učinke na zdravlje ljudi ili životinja ili na podzemne vode ili drugi neprihvatljiv utjecaj na okoliš.

               (4)

               Za azafenidin su, u skladu s odredbama članka 6. stavaka 2. i 4. Direktive, procijenjeni učinci na ljudsko zdravlje i okoliš za upotrebe predložene od strane podnositelja zahtjeva. Španjolska je kao imenovana država članica izvjestiteljica, 23. veljače 2001. dostavila Komisiji nacrt izvješća o procjeni u vezi s tom tvari.

               (5)

               Po primitku izvješća države članice izvjestiteljice, Komisija se savjetovala sa stručnjacima država članica kao i s podnositeljem prijave Du Pont de Nemours u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive.

               (6)

               Podnositelj zahtjeva je izvijestio Komisiju i države članice da više ne želi sudjelovati u programu rada za ovu aktivnu tvar.

               (7)

               Stoga nije moguće uvrstiti tu aktivnu tvar u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ.

               (8)

               Sva razdoblja počeka za raspolaganje, skladištenje, stavljanje na tržište i korištenje postojećih zaliha sredstava za zaštitu bilja koja sadrže azafenidin koja odredi država članica u skladu s člankom 8. stavkom 1. Direktive 91/414/EEZ treba ograničiti na razdoblje koje nije dulje od 12 mjeseci kako bi se omogućilo da se postojeće zalihe iskoriste u ne više od jedne sezone rasta.

               (9)

               Ova Odluka ne dovodi u pitanje mjere koje Komisija može poduzeti u kasnijoj fazi za tu aktivnu tvar u okviru Direktive Vijeća 79/117/EEZ (4).

               (10)

               Primjereno je predvidjeti da finalizirano izvješće o procjeni, osim povjerljivih informacija, države članice imaju na raspolaganju ili daju na raspolaganje za savjetovanje zainteresiranih strana.

               (11)

               Mjere predviđene ovom Odlukom su u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Azafenidin se ne uvrštava kao aktivna tvar u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ.
   Članak 2.
   Države članice osiguravaju:

               1.

               da se privremena odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže azafenidin povuku u roku od šest mjeseci od dana donošenja ove Odluke;

               2.

               da se od dana donošenja ove Odluke više ne daju niti ne obnavljaju privremena odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže azafenidin na temelju odstupanja predviđenog člankom 8. stavkom 1. Direktive 91/414/EEZ.

         Članak 3.
   Sva razdoblja počeka koja određuju države članice u skladu s odredbama članka 4. stavka 6. Direktive 91/414/EEZ, moraju biti najkraća moguća i ne dulja od 18 mjeseci od dana donošenja ove Odluke.
   Članak 4.
   Države članice će na raspolaganju imati izvješće o procjeni za azafenidin, osim povjerljivih informacija u smislu članka 14. Direktive 91/414/EEZ, radi savjetovanja svih zainteresiranih strana ili daju raspolaganje na zahtjev.
   Članak 5.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2002.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1.

      (2)  SL L 276, 12.10.2002., str. 28.

      (3)  SL L 96, 28.3.1998., str. 45.

      (4)  SL L 33, 8.2.1979., str. 36.


title: 2003/166/EZ: Odluka Komisije od 10. ožujka 2003. o neuvrštenju paration-metila u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ i o povlačenju odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže tu aktivnu tvar (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 724)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               20

         32003D0166

               L 067/18

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               10.03.2003.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 10. ožujka 2003.
   o neuvrštenju paration-metila u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ i o povlačenju odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže tu aktivnu tvar
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 724)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2003/166/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2003/5/EZ (2), a posebno njezin članak 8. stavak 2. četvrti podstavak,
   uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EEZ) br. 3600/92 od 11. prosinca 1992. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu prve faze programa rada iz članka 8. stavka 2. Direktive Vijeća 91/414/EEZ o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (3), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2266/2000 (4), a posebno njezin članak 7. stavak 3.A točku (b),
   budući da:

               (1)

               Članak 8. stavak 2. Direktive 91/414/EEZ predviđa da Komisija ostvari program rada za ispitivanje aktivnih tvari koje se koriste u sredstvima za zaštitu bilja, a koje su već bile na tržištu 25. srpnja 1993. Detaljna pravila za provođenje ovog programa utvrđena su Uredbom (EEZ) br. 3600/92.

               (2)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 933/94 od 27. travnja 1994. o utvrđivanju aktivnih tvari u sredstvima za zaštitu bilja i imenovanju država članica izvjestiteljica za provedbu Uredbe Komisije (EEZ) br. 3600/92 (5), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2230/95 (6), utvrđene su aktivne tvari koje bi trebalo procijeniti u okviru Uredbe (EEZ) br. 3600/92, određene su države članice koje djeluju kao izvjestitelji u vezi s procjenama svake od tvari te su identificirani proizvođači svake od aktivnih tvari koji su na vrijeme podnijeli prijavu.

               (3)

               Paration-metil je jedna od 89 aktivnih tvari utvrđenih Uredbom (EZ) br. 933/94.

               (4)

               U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EEZ) br. 3600/92, Italija, koja je imenovana državom članicom izvjestiteljicom, 5. travnja 2001. dostavila je Komisiji izvješće o svojoj procjeni informacija dostavljenih od podnositelja prijave u skladu s odredbama članka 6. stavka 1. te Uredbe.

               (5)

               Po primitku izvješća države članice izvjestiteljice, Komisija se savjetovala sa stručnjacima država članica kao i s glavnim podnositeljem prijave kao što je predviđeno člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 3600/92.

               (6)

               Države članice i Komisija u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja ispitale su izvješće o procjeni koje je pripremila Italija. To je ispitivanje finalizirano 18. listopada 2002. u obliku izvješća Komisije o ispitivanju paration-metila u skladu s člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 3600/92.

               (7)

               Procjene učinjene na temelju dostavljenih informacija nisu pokazale da se može očekivati da sredstva za zaštitu bilja koja sadrže paration-metil u predloženim uvjetima upotrebe općenito udovolje zahtjevima iz članka 5. stavka 1. točaka (a) i (b) Direktive 91/414/EEZ.

               (8)

               Stoga paration-metil ne bi trebalo uvrstiti u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ.

               (9)

               Trebalo bi poduzeti mjere kojima bi se osiguralo da se u propisanom roku povuku postojeća odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže paration-metil te da se više ne obnavljaju niti ne daju nova odobrenja.

               (10)

               Sva razdoblja počeka za raspolaganje, skladištenje, stavljanje na tržište i korištenje postojećih zaliha sredstava za zaštitu bilja koja sadrže paration-metil koja odredi država članica u skladu s odredbama članka 4. stavka 6. Direktive 91/414/EEZ trebalo bi ograničiti na razdoblje koje nije dulje od 12 mjeseci kako bi se omogućilo da se postojeće zalihe iskoriste u ne više od jedne sezone rasta.

               (11)

               Ova Odluka ne dovodi u pitanje mjere koje Komisija može poduzeti u kasnijoj fazi za tu aktivnu tvar u okviru Direktive Vijeća 79/117/EEZ od 21. prosinca 1978. o zabrani stavljanja na tržište i uporabi sredstava za zaštitu bilja koja sadrže određene aktivne tvari (7), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske.

               (12)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Paration-metil se ne uvrštava kao aktivna tvar u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ.
   Članak 2.
   Države članice osiguravaju:

               (a)

               da se odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže paration-metil povuku u roku od šest mjeseci od datuma donošenja ove Odluke;

               (b)

               da se od datuma donošenja ove Odluke više ne daju niti ne obnavljaju odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže paration-metil na temelju odstupanja predviđenog člankom 8. stavkom 2. Direktive 91/414/EEZ.

         Članak 3.
   Razdoblje počeka koje određuju države članice u skladu s odredbama članka 4. stavka 6. Direktive 91/414/EEZ, mora biti najkraće moguće i ne dulje od 18 mjeseci od dana donošenja ove Odluke.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. ožujka 2003.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1.

      (2)  SL L 8, 14.1.2003., str. 7.

      (3)  SL L 366, 15.12.1992., str. 10.

      (4)  SL L 259, 13.10.2000., str. 27.

      (5)  SL L 107, 28.4.1994., str. 8.

      (6)  SL L 225, 22.9.1995., str. 1.

      (7)  SL L 33, 8.2.1979., str. 36.


title: 2008/618/EZ: Odluka Vijeća od 15. srpnja 2008. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

text:
               05/Sv. 006

               HR

               Službeni list Europske unije

               208

         32008D0618

               L 198/47

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.07.2008.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 15. srpnja 2008.
   o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
   (2008/618/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 128. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje (3),
   budući da:

               (1)

               Reformom Lisabonske strategije godine 2005. stavljen je naglasak na rast i radna mjesta. Smjernice zapošljavanja kao dio Europske strategije zapošljavanja (4) i Šire smjernice ekonomske politike (5) usvojene su kao integrirani paket, pri čemu Europska strategija zapošljavanja ima vodeću ulogu u provedbi ciljeva Lisabonske strategije u pogledu zapošljavanja i tržišta rada.

               (2)

               Pregled nacionalnih programa reforme država članica sadržanih u godišnjem izvješću Komisije o napretku u zajedničkom izvješću o zapošljavanju pokazuje da bi države članice trebale nastaviti ulagati sve napore za postupanje po sljedećim područjima prioriteta:

                           —

                           potaknuti više ljudi da se zaposle i zadrže zaposlenje, povećati ponudu radne snage i osuvremeniti sustave socijalne zaštite,

                           —

                           poboljšati prilagodljivosti radnika i poduzeća, i

                           —

                           povećati ulaganja u ljudski kapital boljim obrazovanjem i osposobljavanjem.

               (3)

               Poštujući pregled nacionalnih programa reforme, koji je izvršila Komisija, i zaključke Europskog vijeća trebalo bi se usredotočiti na učinkovitu i pravovremenu provedbu u skladu sa zaključcima Europskog vijeća te pri tome također ojačati socijalnu dimenziju Lisabonske strategije. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti dogovorenim ciljevima i mjerilima uspješnosti.

               (4)

               Smjernice zapošljavanja vrijede tri godine, a u privremenom razdoblju do kraja 2010. njihovo ažuriranje trebalo bi ostati strogo ograničeno.

               (5)

               Države članice trebale bi uzeti u obzir Smjernice zapošljavanja prilikom provedbe planiranih financijskih sredstava Zajednice, a posebno sredstava Europskog socijalnog fonda.

               (6)

               Glede integrirane naravi paketa smjernica države članice trebale bi u cijelosti provesti Šire smjernice ekonomske politike,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovime se usvajaju smjernice za politike zapošljavanja država članica kako su određene Prilogom.
   Članak 2.
   Smjernice se uzimaju u obzir pri politikama zapošljavanja država članica, o čemu se izvješćuje u nacionalnim programima reformi.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. BARNIER

      (1)  Mišljenje od 13. veljače 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Mišljenje od 20. svibnja 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  Mišljenje od 13. veljače 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (4)  SL L 205, 6.8.2005., str. 21.

      (5)  SL L 205, 6.8.2005., str. 28.
   PRILOG

      Smjernice za politike zapošljavanja država članica

      (Integrirane smjernice br. 17 do 24)

   Smjernice zapošljavanja čine sastavni dio Integriranih smjernica za 2008. – 2010., koje se temelje na tri stupa: makroekonomskoj politici, mikroekonomskoj reformi i politici zapošljavanja. Ti stupovi zajedno pridonose ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i zapošljavanja te jačaju socijalnu koheziju.
   Države članice u suradnji sa socijalnim partnerima i prema potrebi s drugim zainteresiranim stranama provode svoje politike s ciljem provođenja ciljeva i prioriteta za niže definirano djelovanje, kako bi brojnija i bolja radna mjesta te obrazovanija i osposobljenija radna snaga poduprijela cjelovito tržište rada. Poštujući Lisabonsku strategiju i uzimajući u obzir zajedničke socijalne ciljeve, politikama država članica na uravnotežen se način potiče:

               —

               puna zaposlenost: postizanje pune zaposlenosti i smanjivanje nezaposlenosti i neaktivnosti povećanjem potražnje za radom i ponude rada od ključne je važnosti za održivosti gospodarskog rasta i jačanje socijalne kohezije. Integrirani pristup fleksibilne sigurnosti ključan je za postizanje tih ciljeva. Politike fleksibilne sigurnosti istodobno se bave fleksibilnošću tržištâ rada, organizacijom rada i radnim odnosima, usklađivanjem poslovnog i privatnog života te sigurnošću zaposlenja i socijalnom zaštitom,

               —

               poboljšanje kvalitete radnih mjesta i produktivnosti rada: napori za porast zapošljavanja povezani su s poboljšanjem privlačnosti radnih mjesta, kvalitetom posla i rastom produktivnosti rada te sa značajnim smanjenjem segmentacije, nejednakosti spolova i udjela zaposlenika koji žive u siromaštvu. U cijelosti bi trebalo iskoristiti sinergije između kvalitete na poslu, produktivnosti i zapošljavanja,

               —

               jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije: potrebne su čvrste odluke za jačanje i povećanje socijalne uključenosti, borbe protiv siromaštva, a naročito siromaštva djece, sprečavanje isključenosti iz tržišta rada, potporu zapošljavanju uskraćenih osoba te za smanjenje regionalnih razlika u području zapošljavanja, nezaposlenosti i produktivnosti rada, naročito u zaostalim regijama. Potrebno je ojačano uzajamno djelovanje s otvorenom metodom usklađivanja u području socijalne zaštite i socijalne uključenosti.

         Za napredak su ključne jednake mogućnosti i borba protiv diskriminacije. Prilikom provođenja svih radnji trebalo bi osigurati poštovanje i promicanje jednakosti spolova. U skladu s Europskim paktom za jednakost spolova potrebno je posebnu pozornost posvetiti smanjenju svih razlika na temelju spola na tržištu rada. U okviru novog međugeneracijskog pristupa potrebno je posebnu pozornost posvetiti položaju mladih, provodeći Europski pakt za mlade, i promicanju pristupa zaposlenju tijekom radnog vijeka, uključujući i za starije radnike. Posebna pozornost mora se posvetiti i značajnom smanjenju razlike glede osoba koje su u nepovoljnom položaju prilikom zaposlenja, uključuju osobe s invaliditetom, kao i između državljana trećih zemalja i građana EU-a, u skladu s bilo kakvim nacionalnim ciljevima. To će državama članicama pomoći pri postupanju s demografskim izazovima.
   Države članice bi trebale nastojati ostvariti aktivnu uključenost svih putem poticanja sudjelovanja radne snage i boriti se protiv siromaštva i isključenosti marginaliziranih skupina.
   Države članice bi prilikom djelovanja trebale osigurati dobro upravljanje zapošljavanjem i socijalnim politikama te uzajamno jačanje pozitivnih razvoja u područjima gospodarstva, radnih i socijalnih pitanja. Trebale bi utvrditi široko partnerstvo za promjene, u potpunosti uključujući parlamentarna tijela i interesne strane, uključujući i one na regionalnim i lokalnim razinama te organizacije civilnog društva. Europski i nacionalni socijalni partneri trebali bi imati središnju ulogu. Ciljeve i mjerila uspješnosti koji su utvrđeni na razini EU-a u okviru Europske strategije zapošljavanja u kontekstu smjernica za 2003. trebalo bi i dalje slijediti s pokazateljima i pregledima rezultata. Države članice također su pozvane da definiraju svoje vlastite obveze i ciljeve, koje bi trebalo uzeti u obzir zajedno s preporukama za pojedinačne zemlje dogovorenima na razini EU-a. Države članice također su pozvane da nadziru socijalni učinak reformi.
   Za dobro upravljanje također je potrebna veća učinkovitost pri dodjeljivanju upravnih i financijskih sredstava. U suglasnosti s Komisijom, države članice trebale bi nastojati dobiti sredstva iz strukturnih fondova, posebno Europskog socijalnog fonda, za provedbu Europske strategije zapošljavanja i izvješćivati o poduzetim radnjama. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti jačanju institucionalnih i upravnih mogućnosti u državama članicama.

      Smjernica 17. Provođenje politika zapošljavanja, čiji je cilj postići punu zaposlenosti, poboljšati kvalitetu radnih mjesta i produktivnost rada te ojačati socijalnu i teritorijalnu koheziju.
   Politike bi trebale omogućiti Europskoj uniji (EU) da postigne ukupnu prosječnu stopu zaposlenosti od 70 %, pri čemu bi do 2010. stopa zaposlenosti žena bila barem 60 %, a starijih radnika (od 55 do 64 godine) 50 % te bi trebale doprinijeti smanjenju nezaposlenosti i neaktivnosti. Države članice trebale bi razmisliti o utvrđivanju nacionalnih ciljnih stopa zaposlenosti.
   Prilikom postizanja tih ciljeva trebalo bi se usredotočiti na sljedeće prioritete:

               —

               potaknuti više ljudi da se zaposle i zadrže zaposlenje, povećati ponudu radne snage i osuvremeniti sustave socijalne zaštite,

               —

               poboljšati prilagodljivost radnika i poduzeća, i

               —

               povećati ulaganja u ljudski kapital boljim obrazovanjem i osposobljavanjem.

         1.   Potaknuti više ljudi da se zaposle i zadrže zaposlenje, povećati ponudu radne snage i osuvremeniti sustave socijalne zaštite

   Povećanje stopa zaposlenosti najučinkovitiji je način za ostvarivanje gospodarskog rasta i poticanje gospodarstva, kojim se promiče socijalna uključenost, istodobno osiguravajući sigurnost osoba koje nisu sposobne za rad. Promicanje ponude rada, pristup zaposlenju svim životnim dobima i osuvremenjivanje sustava socijalne zaštite kako bi se osigurala njihova prikladnost, financijska održivosti i odziv promjenjivim potrebama u društvu sve su potrebniji zbog očekivanog pada radno aktivnoga stanovništva. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti značajnom smanjenju trajnih razlika u stopi zaposlenosti između žena i muškaraca te razlika u plaćama među spolovima. Također je važno dodatno povećati stope zaposlenosti starijih radnika i mladih, kao dio novog međugeneracijskog pristupa, i poticati aktivnu uključenost osoba koja su najisključenije iz tržišta rada. Potrebne su također odlučnije mjere za poboljšanje položaja mladih na tržištu rada, posebno nisko kvalificiranih, i za značajno smanjenje nezaposlenosti mladih, koja je u prosjeku dvostruko veća od ukupne stope nezaposlenosti.
   Moraju se osigurati pravi uvjeti za olakšavanje napretka pri zapošljavanju, bez obzira radi li se o prvom zaposlenju, povratku u zaposlenje nakon predaha ili želji da se produži radni vijek. Od iznimne je važnosti kvaliteta radnih mjesta, uključujući plaću i dodatke, radne uvjete, pristup cjeloživotnom učenju i profesionalno napredovanje, kao i potpora i poticaji koji dolaze iz sustavâ socijalne zaštite. Kako bi se podupro pristup za zapošljavanje u svim životnih dobima i promicala usklađenost između profesionalnog i privatnog života, potrebne su politike za osiguranje brige za djecom. Mjerilo uspješnosti na nacionalnoj razini pokazalo je da je u brigu za djecom do 2010. uključeno najmanje 90 % djece starosti od 3 godine do početka obveznog školovanja i najmanje 33 % djece mlađe od 3 godine, ali također su potrebni posebni napori za rješavanje regionalnih razlika u zemljama. Zbog povećanja prosječne stope zaposlenosti roditelja, posebno samohranih roditelja koji su obično izloženi većem riziku od siromaštva, potrebne su mjere za potporu obiteljima. Države članice naročito bi trebale voditi računa o posebnim potrebama samohranih roditelja i obitelji s mnogo djece. Osim toga, na razini EU-a bi do 2010. trebalo učinkovitu prosječnu stopu odlaska s tržišta rada povećati za 5 godina u odnosu na 2001.
   Države članice također bi trebale ozakoniti mjere za bolji (profesionalni) zdravstveni status s ciljem smanjenja opterećenja zbog bolesti, povećavajući produktivnost rada i produžujući radni vijek. Provođenje Europskog pakta za mlade, Pakta za jednakost spolova i Europskog saveza za obitelji također bi trebalo doprinijeti pristupu za zapošljavanje u svim životnim dobima, posebno olakšavajući prijelaz s obrazovanja na tržište rada. Mladi koji imaju manje mogućnosti za zapošljavanje morali bi pomoću individualno osmišljenih mjera dobiti jednake šanse za socijalno i stručno uključenje.

      Smjernica 18. Poticati pristup zapošljavanju u svim životnim dobima pomoću:

               —

               obnovljenih napora za ostvarivanje putova zapošljavanja za mlade ljude i smanjivanje nezaposlenosti mladih u skladu s pozivom u Europskom paktu mladih,

               —

               odlučnih radnji za povećanje sudjelovanja žena i smanjenje razlike među spolovima u zapošljavanju, nezaposlenosti i plaćama,

               —

               boljeg usklađivanja profesionalnog i privatnog života te osiguranjem dostupnih i financijski pristupačnih mogućnosti za skrb djece i drugih uzdržavanih osoba,

               —

               potpore za aktivno starenje, uključujući prikladne radne uvjete, bolji (profesionalni) zdravstveni status i odgovarajuće poticaje za rad i odvraćanje od prijevremene mirovine,

               —

               suvremenih sustava socijalne zaštite, uključujući mirovine i zdravstvenu skrb, kojima se osigurava njihova socijalna prikladnost, financijska održivost i odziv na promjenjive potrebe, kako bi se podržalo sudjelovanje i veća sigurnost zaposlenja te dulji radni vijek.

         Vidjeti također integriranu smjernicu „Očuvanje gospodarske i fiskalne održivosti kao temelj za bolje zapošljavanje” (br. 2).
   Politikama aktivnog uključivanja može se povećati ponuda radne snage i ojačati socijalna kohezija, i one su učinkovito sredstvo za promicanje socijalnog uključivanja i uključivanja na tržište rada za osobe koje su najuskraćenije.
   Svakoj nezaposlenoj osobi trebalo bi ponuditi posao, pripravništvo, dodatno osposobljavanje ili drugu mjeru za zapošljavanje; u slučaju mladih koji su napustili školu, najkasnije 4 mjeseca do 2010., a u slučaju odraslih najkasnije u roku 12 mjeseci. Trebalo bi se zalagati za politike čiji je cilj ponuditi aktivne mjere na tržištu rada za dugotrajno nezaposlene, uzimajući u obzir mjerilo uspješnosti za sudjelovanje koje iznosi 25 % do 2010. Aktiviranje bi trebalo biti u obliku osposobljavanja, ponovnog osposobljavanja, radnog iskustva, zaposlenja ili drugih mjera za zapošljavanje, prema potrebi povezanih sa stalnom pomoći u potrazi za poslom. Olakšavanje pristupa zaposlenju za osobe koje traže posao, sprečavanje nezaposlenosti i osiguranjem da oni koji postanu nezaposleni ostanu blisko povezani s tržištem rada i zaposlivi od iznimne je važnosti za povećanje sudjelovanja i borbu protiv socijalne isključenosti. Za ostvarivanje tih ciljeva potrebno je ukloniti prepreke na tržištu rada pružanjem pomoći prilikom učinkovite potrage za poslom, olakšavanjem pristupa osposobljavanju i drugim aktivnim mjerama na tržištu rada. Ako želimo osigurati da će se rad isplatiti, jednako je važno da se svima osigura dostupan pristup osnovnim socijalnim uslugama i prikladna razina minimalnog dohotka u kombinaciji s načelom pravednih primanja. Tim bi se pristupom istodobno trebalo osigurati da se rad isplati svim radnicima, kao i odstraniti nezaposlenost, siromaštvo i neaktivnosti.
   Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti promicanju uključivanja teže zaposlivih osoba, uključujući slabo osposobljene radnike, na tržište rada, inter alia, pomoću širenja socijalnih usluga i socijalnoga gospodarstva, kao i razvoja novih mogućnosti zapošljavanja kao odgovor na skupne potrebe. Posebno je važna borba protiv diskriminacije, promicanje pristupa zapošljavanju za osobe s invaliditetom i uključivanje imigranata i manjina.

      Smjernica 19. Osigurati uključujuća tržišta rada, poboljšati privlačnost rada i osigurati da se rad isplati, također i teže zaposlivim i neaktivnim osobama pomoću:

               —

               aktivnih i preventivnih mjera na tržištu rada, uključujući rano prepoznavanje potreba, pomoć u potrazi za poslom, smjernice i osposobljavanje kao dio individualiziranih akcijskih planova, pružanje potrebnih socijalnih usluga za potporu uključenosti osoba koja se najudaljenije od tržišta rada i doprinos iskorjenjivanju siromaštva,

               —

               stalnog provjeravanja poticaja i nepoticaja koji proizlaze iz poreznog sustava i sustava doprinosa, uključujući upravljanje i uvjetovanje doprinosa te znatno smanjenje visokih marginalnih učinkovitih poreznih stopa, naime za osobe s niskim prihodima, istodobno osiguravajući odgovarajuće razine socijalne zaštite,

               —

               razvoja novih mogućnosti zapošljavanja u području usluga za pojedince i poduzeća, naime na lokalnoj razini.

         Kako bi više ljudi pronašlo bolje zaposlenje također je potrebno ojačati infrastrukturu tržišta rada na nacionalnoj razini i na razini EU-a, uključujući preko mreže EURES, radi boljeg predviđanja i rješavanja mogućih neslaganja. Bolji prijelaz između radnih mjesta i u zaposlenost od iznimne su važnosti i potrebno je promicati politike za povećanje mobilnosti i usklađenosti na tržištu rada. Osobe koje traže posao diljem EU-a trebale bi imati pristup svim slobodnim radnim mjestima koja objavljuju službe za zapošljavanje država članica. Mobilnost radnika u EU-u treba biti u cijelosti osigurana u kontekstu ugovorâ. Na nacionalnim tržištima rada također treba potpuno uzeti u obzir dodatnu ponudu radne snage koja je posljedica doseljavanja državljana trećih zemalja.

      Smjernica 20. Poboljšati podudaranje potreba tržišta rada pomoću:

               —

               osuvremenjivanja i jačanja institucija tržišta rada, naime službi za zapošljavanje, također i s ciljem osiguravanja veće transparentnosti i mogućnosti osposobljavanja na nacionalnoj i europskoj razini,

               —

               uklanjanja prepreka za mobilnost radnika diljem Europe u okviru ugovorâ,

               —

               boljeg predviđanja potreba za vještinama, pomanjkanja tržišta rada i uskih grla na tržištu rada,

               —

               odgovarajućeg upravljanja ekonomskim migracijama.

         2.   Poboljšati prilagodljivost radnika i poduzeća

   Europa treba poboljšati svoju sposobnost predviđanja, pokretanja i prihvaćanja gospodarskih i socijalnih promjena. Za to su potrebni troškovi rada pogodni za zapošljavanje i suvremeni oblici organizacije rada, kojima se promiče „dobar rad” i dobro funkcioniranje tržišta rada, omogućujući veću fleksibilnost u kombinaciji sa sigurnošću zaposlenja, kako bi se udovoljilo potrebama trgovačkih društava i radnika. To bi trebalo doprinijeti i sprečavanju nastanka segmentiranih tržišta rada i smanjenju neprijavljenog rada (vidjeti i smjernice 18., 19., 20. i 23.).
   U današnjoj sve globalnijoj ekonomiji s otvaranjem tržišta i stalnim nastajanjem novih tehnologija, i poduzeća i radnici suočeni su s potrebom, a također i mogućnošću, za prilagođavanje. Taj je proces strukturnih promjena povoljan za rast i zapošljavanje, ali također sa sobom nosi i promjene koje utječu na živote nekih radnika i poduzeća. Poduzeća moraju postati fleksibilnija kako bi mogla odgovoriti na iznenadne promjene u potražnji, prilagoditi se novim tehnologijama i stalno usvajati inovacije kako bi ostala konkurentna.
   Također moraju odgovoriti sve većoj potražnji za kvalitetom radnih mjesta koja je povezana s osobnim željama radnika i promjena u njihovim obiteljskim životima, i morat će se suočiti sa sve starijom radnom snagom i sve manjim brojem zapošljavanja mladih. Za radnike radni život postaje sve kompliciraniji budući da radni uzorci postaju sve raznolikiji i nepravilniji, a tijekom života potrebno je uspješno savladati sve veći broj prijelaza. U sve promjenjivijem gospodarstvu radnici moraju imati mogućnosti cjeloživotnog učenja kako bi se mogli nositi s novim načinima rada, uključujući povećanu uporabu informacijsko-komunikacijskih tehnologija (IKT). Osiguravanjem prikladne i suvremene socijalne zaštite trebalo bi se bolje pobrinuti za promjene radnog statusa i s tim povezne rizike od privremenoga gubitka prihoda.
   Za uspješno suočavanje s tim izazovima potreban je integrirani pristup fleksibilne sigurnosti. Fleksibilna sigurnost uključuje promišljenu kombinaciju fleksibilnih i pouzdanih ugovornih aranžmana, sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja, učinkovitih aktivnih politika tržišta rada i suvremenih, prikladnih i održivih sustava socijalne zaštite.
   Države članice trebale bi provesti vlastite nacrte za fleksibilnu sigurnost na temelju zajedničkih načela koja je usvojilo Vijeće. Ta načela predstavljaju korisnu osnovu za reforme, oblikovanje mogućnosti nacionalne politike i posebne nacionalne aranžmane u području fleksibilne sigurnosti. Ni jedan put i nijedno načelo nije važnije od drugoga.

      Smjernica 21. Promicati fleksibilnost u kombinaciji sa sigurnošću zaposlenja i smanjiti segmentaciju tržišta rada, uzimajući u obzir ulogu socijalnih partnera, pomoću:

               —

               prilagodbe zakonodavstva o zapošljavanju, pregledavajući, kad je to potrebno, različite ugovorne aranžmane i aranžmane radnog vremena,

               —

               rješavanjem pitanja neprijavljenog rada,

               —

               boljeg predviđanja i pozitivnog upravljanja promjenama, uključujući gospodarskim restrukturiranjem, naime promjenama povezanima s liberalizacijom trgovine, kako bi se na najmanju mjeru smanjili njihovi socijalni troškovi i olakšala prilagodba,

               —

               promicanja i raširivanja inovativnih i prilagodljivih oblika organizacije rada s ciljem poboljšanja kvalitete i produktivnosti rada, uključujući zdravlje i sigurnost,

               —

               podupiranja prijelazima u profesionalnom statusu, uključujući osposobljavanje, samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i geografsku mobilnost.

         Također vidjeti integriranu smjernicu „Promicanje bolje usklađenosti između makroekonomskih i strukturalnih politika te politika zapošljavanja” (br. 5.).
   Kako bi se što je najviše moguće povećalo otvaranje novih radnih mjesta, kako bi se očuvala konkurentnost i kako bi se doprinijelo općem gospodarskom okviru, cjelokupna kretanja plaća trebala bi biti u skladu s rastom produktivnosti u gospodarskom ciklusu i trebala bi odražavati stanje na tržištu rada. Trebalo bi značajno smanjiti razliku u plaćama među spolovima. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti objašnjavanju i rješavanju razloga za niske razine plaća u profesijama i sektorima u kojima uglavnom prevladavaju žene. Za jednostavnije otvaranje radnih mjesta, posebno za lošije plaćena radna mjesta, također je možda potrebno nastojati smanjiti troškove rada koji nisu plaća i provjeriti porezni klin.

      Smjernica 22. Osigurati kretanja troškova rada povoljnih za zapošljavanje i mehanizme određivanja plaća pomoću:

               —

               poticanja socijalnih partnera u okviru njihovih vlastitih područja odgovornosti da odrede pravi okvir za pogađanje o cijenama kako bi se odrazila produktivnost i izazovi tržišta rada na odgovarajućim razinama i kako bi se izbjegle razlike u plaćama među spolovima,

               —

               pregledavanja učinka troškova rada koji nisu plaća na zapošljavanje i, kada je to potrebno, prilagođavanja njihove strukture i razine, posebno radi smanjivanja poreznog opterećenja na najniže plaćene.

         Vidjeti i integriranu smjernicu „Osigurati da kretanje plaća doprinese makroekonomskoj stabilnosti i rastu” (br. 4).
   3.   Povećati ulaganja u ljudski kapital boljim obrazovanjem i osposobljavanjem

   Europa mora više i učinkovitije ulagati u ljudski kapital. Previše ljudi ne uspijeva stupiti na tržište rada te napredovati i ostati na njemu zbog toga što nisu dovoljno ili odgovarajuće osposobljeni. Kako bi poboljšala pristup zaposlenju za muškarce i žene svih starosti, povećala razine produktivnosti, inovacije i kvalitetu na radu, EU su potrebna veća i učinkovitija ulaganja u ljudski kapital i cjeloživotno učenje.
   Gospodarstvima koja se temelje na znanju i uslugama potrebne su različite vještine u tradicionalnim industrijama; vještine koje također stalno treba poboljšavati radi tehnoloških promjena i inovacija. Ako radnici žele ostati zaposleni, napredovati na poslu i biti spremni za prelaženje i mijenjanje tržišta rada, moraju redovito stjecati i obnavljati vještine. Produktivnost poduzećâ ovisi o izgradnji i održavanju radne snage koja se može prilagoditi promjenama. Vlade trebaju osigurati da se postignute razine obrazovanja poboljšavaju i da mladi ljudi imaju potrebne ključne sposobnosti, u skladu s Europskom paktom za mlade. Kako bi se poboljšale mogućnosti mladih za uključenje na tržište rada, EU bi trebala osigurati da stopa osoba koje rano napuste školovanje ne iznosi više od 10 %, a da do 2010. najmanje 85 % 22-godišnjaka završi srednju školu. Politikama bi se trebalo nastojati povećati prosječnu razinu sudjelovanja odraslih osoba sposobnih za rad (starosna skupina od 25 do 64 godina) u EU, koji sudjeluju u cjeloživotnom učenju, na najmanje 12,5 %. Trebalo bi mobilizirati sve interesne strane kako bi se razvila i poticala odgovarajuća kultura cjeloživotnog učenja od najranijeg doba. Kako bi se doseglo značajno povećanje javnih i privatnih ulaganja u ljudske potencijale po čovjeku i kako bi se zajamčili kvaliteta i učinkovitost tih ulaganja, važno je osigurati pravičnu i transparentnu podjelu troškova i odgovornosti među svim sudionicima. Države članice trebale bi bolje iskoristiti strukturne fondove i Europsku investicijsku banku pri ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje. Kako bi postigle te ciljeve, države članice moraju provesti skladne i cjelovite strategije za cjeloživotno učenje kojima su se obvezale.

      Smjernica 23. Proširiti i poboljšati ulaganja u ljudski kapital putem:

               —

               uključujućih politika obrazovanja i osposobljavanja te radnji za značajno olakšavanje pristupa do prvobitno stručnog, srednjoškolskog i visokog obrazovanja, uključujući pripravništva i poduzetničko obrazovanje,

               —

               značajnog smanjenja broja osoba koje rano napuste školu,

               —

               učinkovitih strategija za cjeloživotno učenje u svim školama, poduzećima, tijelima javne vlasti i kućanstvima u skladu s europskim sporazumima, uključujući odgovarajuće poticaje i mehanizme podjele troškova, s ciljem povećanja sudjelovanja u stalnom osposobljavanju na radnom mjestu u svim životnim dobima, posebno za nisko kvalificirane i starije radnike.

         Vidjeti i integriranu smjernicu „Povećati i poboljšati ulaganja u istraživanje i razvoj, posebno privatnih poduzeća” (br. 7.).
   Postavljanje ambicioznih ciljeva i povećanje razina ulaganja od strane svih sudionika nije dovoljno. Kako bi se osiguralo da ponuda u praksi odgovara potražnji, sustavi cjeloživotnog učenja moraju biti cjenovno dostupni, pristupačni i moraju odgovarati na promjenjive potrebe. Prilagođavanje i povećanje mogućnosti sustavâ obrazovanja i osposobljavanja te mjere za poboljšanje dokazâ o politikama obrazovanja i osposobljavanja potrebni su za poboljšanje njihovog značaja za tržište rada, njihovog odziva potrebama gospodarstva i društva koji se temelje na znanju te njihove učinkovitosti, izvrsnosti i pravičnosti. Lako pristupačnim, raširenim i integriranim sustavom cjeloživotnog strukovnog savjetovanja trebao bi se povećati pristup pojedincima obrazovanju i osposobljavanju i značaj obrazovanja i osposobljavanja za potrebe strukovne osposobljenosti. IKT se može koristiti za poboljšanje pristupa učenju i bolje oblikovanje prema potrebama poslodavaca i zaposlenika.
   Za širi pristup mogućnostima zaposlenja u čitavoj EU također je potrebna veća mobilnost zbog posla i učenja. Trebalo bi ukloniti preostale prepreke za mobilnost na europskom tržištu rada, posebno one povezane s prepoznavanjem i transparentnošću i uporabi rezultata učenja i kvalifikacija, naime provedbom Europskog okvira za kvalifikacije povezujući nacionalne sustave kvalifikacija tom Okviru do 2010. i, prema potrebi, razvojem nacionalnih okvira za kvalifikacije. Važna će biti uporaba dogovorenih europskih instrumenata i upućivanja na potporu reformama nacionalnih sustava obrazovanja i osposobljavanja, kako je utvrđeno u radnom programu Obrazovanje i osposobljavanje za 2010.

      Smjernica 24. Prilagoditi sustave obrazovanja i osposobljavanja kao odgovor na nove zahtjeve glede sposobnosti:

               —

               povećanjem i osiguranjem privlačnosti, otvorenosti i standardima kvalitete obrazovanja i osposobljavanja, proširenjem ponude mogućnosti obrazovanja i osposobljavanja te osiguravanjem fleksibilnih oblika učenja i povećanjem mogućnosti za mobilnost studenata i pripravnika,

               —

               olakšavanjem i povećanjem raznolikosti pristupa svima obrazovanju, osposobljavanju i znanju te organizacijom radnog vremena, usluga potpore obitelji, strukovnim usmjeravanjem i, ako je prikladno, novim oblicima podjele troškova,

               —

               odgovaranjem na nove strukovne potrebe, ključne sposobnosti i buduće zahtjeve za strukovna znanja pomoću poboljšavanja definicije i transparentnosti kvalifikacija, njihovog učinkovitog prepoznavanja i priznavanja neslužbenog i službenog učenja.

      Pregled ciljeva i mjerila uspješnosti utvrđenih u okviru europske strategije zapošljavanja

   Sljedeći ciljevi i mjerila uspješnosti dogovoreni su u okviru europske strategije zapošljavanja:

               —

               da se svakoj nezaposlenoj osobi ponudi posao, pripravništvo, dodatno osposobljavanje ili druga mjera za zapošljavanje; u slučaju mladih koji su napustili školu, najkasnije 4 mjeseca do 2010., a u slučaju odraslih najkasnije u roku 12 mjeseci,

               —

               da bi do 2010. 25 % dugotrajno nezaposlenih osoba trebalo sudjelovati u aktivnim mjerama u obliku osposobljavanja, prekvalificiranja, radnog iskustva ili druge mjere za zapošljavanje, s ciljem postizanja prosjeka od tri najrazvijenije države članice,

               —

               da osobe koje traže posao diljem EU-a imaju pristup svim slobodnim javnim mjestima koja objave službe za zapošljavanje država članica,

               —

               povećanje učinkovite prosječne starosti napuštanja tržišta rada na razini EU-a za pet godina do 2010. u usporedbi s 2001.,

               —

               do 2010. osigurati skrb za najmanje 90 % djece starosti između 3 godine i početka obveznog školovanja i najmanje 33 % djece mlađe od 3 godine,

               —

               prosječna stopa na razini EU-a od najviše 10 % osoba koje rano napuste školu,

               —

               da bi do 2010. najmanje 85 % 22-godišnjaka u EU trebalo imati završenu srednju školu,

               —

               da bi prosječna razina sudjelovanja odraslih osoba sposobnih za rad (starosna skupina od 25 do 64 godina) u EU, koji sudjeluju u cjeloživotnom učenju, trebala iznositi najmanje 12,5 %.


title: 2000/136/EZ: Odluka Komisije od 16. veljače 2000. o izmjeni Odluke Komisije 2000/2/EZ o izmjeni Odluke Vijeća 79/542/EEZ o sastavljanju popisa trećih zemalja iz kojih države članice odobravaju uvoz goveda, svinja, kopitara, ovaca i koza, svježeg mesa i mesnih proizvoda te o stavljanju izvan snage Odluke 1999/301/EZ (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 412)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 42

               HR

               Službeni list Europske unije

               34

         32000D0136

               L 045/41

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 16. veljače 2000.
   o izmjeni Odluke Komisije 2000/2/EZ o izmjeni Odluke Vijeća 79/542/EEZ o sastavljanju popisa trećih zemalja iz kojih države članice odobravaju uvoz goveda, svinja, kopitara, ovaca i koza, svježeg mesa i mesnih proizvoda te o stavljanju izvan snage Odluke 1999/301/EZ
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 412)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2000/136/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 72/462/EEZ od 12. prosinca 1972. o problemima zdravlja i veterinarskoj inspekciji pri uvozu goveda, ovaca i koza te svinja i svježeg mesa iz trećih zemalja (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/79/EZ (2), a posebno njezin članak 3. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/23/EZ od 29. travnja 1996. o mjerama za praćenje određenih tvari i njihovih ostataka u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla i o stavljanju izvan snage direktiva 85/358/EEZ i 86/469/EEZ i odluka 89/187/EEZ i 91/664/EEZ (3), a posebno njezin članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Državama članicama dopušteno je, iz trećih zemalja koje se nalaze na popisu koje je Vijeće izradilo na prijedlog Komisije, uvoziti samo svježe meso i iznutrice.

               (2)

               Popis tih trećih zemalja ili dijelovi popisa sadržani su u Odluci Vijeća 79/542/EEZ (4), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 99/759/EZ (5).

               (3)

               Postupak uključenja ili zadržavanja treće zemlje na popisu trećih zemalja, sadržanom u Direktivi Vijeća 96/23/EZ, iz kojih je državama članicama dopušteno uvoziti proizvode životinjskog podrijetla, kako je uređeno zakonodavstvom Zajednice, podložan je podnošenju plana od strane predmetne treće zemlje kojim se prikazuju jamstva koja ta zemlja nudi u pogledu praćenja skupina rezidua i supstanci iz Priloga I. ovoj Direktivi; taj se plan, na zahtjev Komisije, mora ažurirati, a posebno kada to postaje nužno zbog provjera iz članka 29. stavka 3. gore navedene Direktive.

               (4)

               Kada zahtjevi iz gore navedenog stavka 3. nisu ispunjeni, uključenje treće zemlje na popis trećih zemalja izrađen u okviru zakonodavstva Zajednice može se obustaviti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 33. Direktive Vijeća 96/23/EZ.

               (5)

               Primjena plana praćenja rezidua i daljnje radnje koje se poduzimaju radi dokumentiranja uporabe neovlaštenih supstanci ili razina rezidua koje prelaze maksimalna ograničenja razine rezidua koje je postavila Zajednica, potrebni su radi zaštite javnog zdravlja.

               (6)

               Sjedinjene Američke Države pristale su poduzeti dopunske mjere kako bi ispravile utvrđene nepravilnosti pri izradi i provedbi programa praćenja rezidua; te su mjere priopćene Komisiji.

               (7)

               U vezi s mjerama o kojima su izvijestile Sjedinjenje Američke Države, Komisija je u sklopu provedene misije provjerila njihovu primjerenost i učinkovitost.

               (8)

               Misija koju je u svrhu provjere Komisija provela tijekom siječnja/veljače 2000. otkrila je da su unatoč ostvarenom napretku, još uvijek prisutni ozbiljni problemi u vezi s provedbom plana za praćenje rezidua u Sjedinjenim Američkim Državama te je pokazala da program ne jamči u potpunosti zaštitu javnog zdravlja u smislu rizika od rezidua kako to traži Europska zajednica; budući da su Sjedinjene Američke Države pristale poduzeti daljnje radnje kako bi žurno uklonile nedostatke te su 8. veljače 2000. predložile sklopiti ugovor za posao analize i utvrđivanja određenih supstanci s jednim ili više odobrenih laboratorija za provođenje potrebnih analiza koji se nalaze izvan Sjedinjenih Američkih Država; budući da se jednomjesečno razdoblje smatra potrebnim da Sjedinjene Američke Države poduzmu odgovarajuće korake i postignu relevantne dogovore.

               (9)

               U okviru gore opisanih okolnosti, relevantno zakonodavstvo Zajednice i međunarodni dogovori primjenjivi u ovom slučaju daju mogućnost Europskoj zajednici da obustavi uvoz iz Sjedinjenih Američkih Država; budući da bi Sjedinjenim Američkim Državama trebalo biti osigurano ograničeno vremensko razdoblje za poduzimanje potrebnih mjera i radnje potrebnih da bi se objektivno ostvarila razina sanitarne zaštite koja se primjenjuje Europskoj zajednici.

               (10)

               Stoga bi se Sjedinjene Američke Države trebale ukloniti s popisa trećih zemalja iz koji su države članice ovlaštene uvoziti meso za prehranu ljudi počevši od 15. ožujka 2000.; budući da je ukidanje uvoza, u okolnostima ovog slučaja, jedina vrsta mjere koja se Europskoj zajednici nameće kao raspoloživa.

               (11)

               Mjere iz ove Odluke pregledavaju se u svjetlu jamstava koje izdaju Sjedinjene Američke Države u vezi s učinkovitom provedbom mjera praćenja rezidua.

               (12)

               U svjetlu ove Odluke potrebno je izmijeniti Odluku Komisije 2000/2/EZ (6) o izmjeni Odluke Vijeća 79/542/EEZ o sastavljanju popisa trećih zemalja iz kojih države članice odobravaju uvoz životinja vrste goveda, svinja, kopitara, ovaca i koza, svježeg mesa i mesnih proizvoda te o stavljanju izvan snage Odluke 1999/301/EZ.

               (13)

               Mjere iz ove Odluke u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U članku 5. Odluke 2000/2/EZ, „15. veljače 2000.” zamjenjuje se s „15. ožujka 2000.”
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. veljače 2000.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 302, 31.12.1972., str. 28.

      (2)  SL L 24, 30.1.1998., str. 31.

      (3)  SL L 125, 23.5.1996., str. 10.

      (4)  SL L 146, 14.6.1979., str. 15.

      (5)  SL L 300, 23.11.1999., str. 30.

      (6)  SL L 1, 4.1.2000., str. 17.


title: 2003/886/EZ: Odluka Komisije od 10. prosinca 2003. o utvrđivanju kriterija za podatke koje treba dostaviti u skladu s Direktivom Vijeća 64/432/EEZ (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 4606)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 007

               HR

               Službeni list Europske unije

               5

         32003D0886

               L 332/53

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               10.12.2003.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 10. prosinca 2003.
   o utvrđivanju kriterija za podatke koje treba dostaviti u skladu s Direktivom Vijeća 64/432/EEZ
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 4606)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2003/886/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 64/432/EEZ od 26. lipnja 1964. o zdravstvenim problemima životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama (1) unutar Zajednice, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1226/2002 (2), a posebno njezin članak 8. drugi stavak,
   budući da:

               (1)

               Direktiva 64/432/EEZ predviđa da države članice trebaju dostaviti Komisiji podatke o pojavi bolesti navedenih u Prilogu E odjeljku I. i o bilo kojim drugim bolestima na svom državnom području za koje zakonodavstvo Zajednice predviđa dodatna jamstva.

               (2)

               Odluka Komisije 2002/677/EZ (3) od 22. kolovoza 2002., kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2003/394/EZ (4) propisuje zahtjeve za ujednačeno izvještavanje o programima iskorjenjivanja i kontrole bolesti životinja koje sufinancira Zajednica.

               (3)

               Komisija može koristiti podatke koje dostave države članice za proglašenje država članica ili regija država članica službeno slobodnim od tuberkuloze, bruceloze ili enzootske leukoze goveda u pogledu uzgoja goveda, odnosno privremeno obustaviti ili opozvati ovaj status kako propisuje Odluka Komisije 2003/467/EZ (5).

               (4)

               U pogledu infektivnog goveđeg rinotraheitisa, Komisija može koristiti podatke koje dostave države članice za odobrenje ili opoziv dodatnih jamstva državama članicama ili regijama država članica koje su slobodne od te bolesti, kako propisuje Odluka Komisije 93/42/EEZ (6), ili koje provode obvezni programi u skladu s Direktivom 64/432/EEZ.

               (5)

               U vezi s infekcijom Brucella suis i virusnom upalom želuca, Komisija može koristiti podatke koje dostave države članice za odobrenje ili opoziv dodatnih jamstava državama članicama ili regijama država članica koje ili provode obvezni program ili su slobodne od te bolesti u skladu s člancima 9. i 10. Direktive 64/432/EEZ.

               (6)

               Pravila o podacima koje trebaju dostaviti države članice u pogledu bolesti Aujeszkoga utvrđena su Odlukom Komisije 2001/618/EZ (7), a posebno Prilogom IV. toj Odluci.

               (7)

               Kako bi se Komisiji omogućilo ispravno ocijeniti zdravstveno stanje životinja, također je uputno, uz predviđanje određenih odstupanja, uskladiti predstavljanje podataka koje dostavljaju države članice za druge bolesti navedene u Direktivi 64/432/EEZ, tj. za bjesnoću, slinavku i šap, plućnu kugu goveda, vezikularnu bolest svinja, afričku svinjsku kugu, infekciju Brucella suis, virusnu upalu želuca i bedrenicu kad ove bolesti mogu pogoditi goveda i svinje.

               (8)

               Stoga je potrebno odrediti jedinstvene kriterije za podatke koje dostavljaju države članice u pogledu ovih bolesti.

               (9)

               Mjere koje predviđa ova Odluka u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ako članci 4. i 5. Odluke 2002/677/EZ ne zahtijevaju drugačije, podaci koje dostavljaju države članice Komisiji u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi bolesti navedenih u Prilogu E toj Direktivi, uz iznimku bolesti Aujeszkoga, zasnivaju se na jedinstvenim kriterijima određenim u Prilozima od I. do VII. ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova se Odluka primjenjuje prvi put na podatke za 2003. godinu koje se treba dostaviti Komisiji do 31. svibnja 2004.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. prosinca 2003.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL 121, 29.7.1964., str. 1977/64.

      (2)  SL L 179, 9.7.2002., str. 13.

      (3)  SL L 229, 27.8.2002., str. 24.

      (4)  SL L 136, 4.6.2003., str. 8.

      (5)  SL L 156, 25.6.2003., str. 74.

      (6)  SL L 16, 25.1.1993., str. 50.

      (7)  SL L 215, 9.8.2001., str. 48.

   PRILOG I.
   Kriteriji za podatke koje treba dostaviti u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi bolesti i o programu praćenja ili iskorjenjivanja (nisu pokriveni Odlukom 2002/677/EZ) tuberkuloze goveda

   PRILOG II.
   Kriteriji za podatke koje treba dostaviti u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi bolesti i o programu praćenja ili iskorjenjivanja (nisu pokriveni Odlukom 2002/677/EZ) bruceloze goveda

   PRILOG III.
   Kriteriji za podatke koje treba dostaviti u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi bolesti i o programu praćenja ili iskorjenjivanja (nisu pokriveni Odlukom 2002/677/EZ) enzootske leukoze goveda (EBL)

   PRILOG IV.
   Kriteriji za podatke koje treba dostaviti u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi bolesti i o programu praćenja ili iskorjenjivanja (nisu pokriveni Odlukom 2002/677/EZ) infektivnog goveđeg rinotraheitisa

   PRILOG V.
   Kriteriji za podatke koje treba dostaviti u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi slučajeva bjesnoće

   PRILOG VI.
   Kriteriji za podatke koje treba dostaviti u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi slučajeva slinavke i šapa, plućne kuge goveda, vezikularne bolesti svinja, klasične svinjske kuge i afričke svinjske kuge

   PRILOG VII.
   Kriteriji za podatke koje treba dostaviti u skladu s člankom 8. Direktive 64/432/EEZ o pojavi slučajeva bedrenice (goveda i svinje), infekcije Brucella suis i virusne upale želuca (svinje)


Odluka Komisije od 07/01/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7105 - NTT DATA CORPORATION / EVERIS PARTICIPACIONES) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


title: Akt Vijeća od 28. svibnja 1998. o sastavljanju na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji Protokola o tumačenju od strane Suda Europskih zajednica Konvencije o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima

text:
               19/Sv. 14

               HR

               Službeni list Europske unije

               207

         31998F0716(02)

               C 221/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         AKT VIJEĆA
   od 28. svibnja 1998.
   o sastavljanju na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji Protokola o tumačenju od strane Suda Europskih zajednica Konvencije o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima
   (98/C 221/03)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj Uniji, a posebno njegov članak K.3 stavak 2. točku (c),
   uzimajući u obzir članak 45. Konvencije o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima,
   budući da se člankom K.3 stavkom 2. točkom (c) Ugovora predviđa da konvencije sastavljene na temelju njegovog članka K.3 mogu odrediti da je Sud Europskih zajednica nadležan za tumačenje njihovih odredaba u skladu s mogućim utvrđenim dogovorima;
   razmotrivši stajališta Europskog parlamenta (1), nakon savjetovanja koje je provelo Predsjedništvo u skladu s člankom K.6 Ugovora,
   ODLUČILO JE da se ovim sastavlja Protokol čiji se tekst nalazi u Prilogu i koji su danas potpisali predstavnici vlada država članica,
   PREPORUČUJE da ga države članice usvoje u skladu sa svojim odgovarajućim ustavnim pravilima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. svibnja 1998.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. STRAW

      (1)  Mišljenje doneseno 30. travnja 1998. (SL C 152, 18.5.1998.).


Odluka Komisije od 03/05/2017 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8385 - PILLARSTONE / FAMAR) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 06/02/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.6778 - ADVENT INTERNATIONAL CORPORATION / CYTEC'S RESIN BUSINESS) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 24/11/2015 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7790 - CARREFOUR GROUP / RUE DU COMMERCE) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)


title: 81/675/EEZ: Odluka Komisije od 28. srpnja 1981. kojom se utvrđuje da su određeni sustavi za plombiranje „sustavi koji se ne mogu ponovno upotrebljavati” u smislu direktiva Vijeća 66/400/EEZ, 66/401/EEZ, 66/402/EEZ, 69/208/EEZ i 70/458/EEZ

text:
               03/Sv. 56

               HR

               Službeni list Europske unije

               59

         31981D0675

               L 246/26

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 28. srpnja 1981.
   kojom se utvrđuje da su određeni sustavi za plombiranje „sustavi koji se ne mogu ponovno upotrebljavati” u smislu direktiva Vijeća 66/400/EEZ, 66/401/EEZ, 66/402/EEZ, 69/208/EEZ i 70/458/EEZ
   (81/675/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 66/400/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena repe (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 78/692/EEZ (2), a posebno njezin članak 10. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 66/401/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja (3), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 81/126/EEZ (4), a posebno njezin članak 9. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 66/402/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena žitarica (5), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 81/126/EEZ, a posebno njezin članak 9. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 69/208/EEZ od 30. lipnja 1969. o stavljanju na tržište sjemena uljarica i predivog bilja (6), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 81/126/EEZ, a posebno njezin članak 9. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/458/EEZ od 29. rujna 1970. o stavljanju na tržište sjemena povrća (7), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 80/1141/EEZ (8), a posebno njezin članak 25. stavak 1.,
   budući da u skladu s gore navedenim odredbama pakiranja sjemenja moraju obično biti plombirana na takav način da sustav plombiranja obuhvaća ili propisanu službenu oznaku ili službeni pečat;
   budući da te mjere nisu potrebne ako se uporabljuje sustav plombiranja koji se ne može ponovo upotrebljavati;
   budući da je, u interesu ujednačene primjene odgovarajućih odredaba Zajednice, potrebno utvrditi da su određeni postojeći sustavi za plombiranje „sustavi za plombiranje koji se ne mogu ponovno upotrebljavati”;
   budući da se podrazumijeva da je sustav koji se danas koristi isključivo u slučaju sjemena žitarica takav da se njegova primjena treba smanjivati u korist novih sustava koji pružaju veća jamstva učinkovitosti te bi ga trebalo ponovno razmotriti nakon pet godina;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Ovim se utvrđuje da se sustavi plombiranja sljedećih pakiranja smatraju „sustavima za plombiranje koji se ne mogu ponovo upotrebljavati” u smislu članka 10. stavka 1. Direktive 66/400/EEZ, članka 9. stavka 1. Direktive 66/401/EEZ, članka 9. stavka 1. Direktive 66/402/EEZ, članka 9. stavka 1. Direktive 69/208/EEZ i članka 25. stavka 1. Direktive 70/458/EEZ:

               (a)

               papirnatih ili plastičnih vreća, pod uvjetom da nemaju drugi otvor osim naprave za punjenje i da je naprava za punjenje opremljena samoljepivim sustavom ili sustavom za zavarivanje koji napravu za punjenje nakon punjenja zatvara tako da se ne može otvoriti bez oštećivanja;

               (b)

               vreća od netkanih materijala koje su zatvorene šivanjem, pod uvjetom da je barem na jednoj strani otvora neizbrisivo utisnuta brojčana ljestvica koja počinje brojem 1 na gornjem rubu, ili sličan otisak (slova, crtež) koji pokazuje da su vreće zadržale svoje izvorne dimenzije.

         2.   Ovime se također utvrđuje da se sustavi plombiranja na sljedećim pakiranjima, povrh onih spomenutih u stavku 1., još uvijek smatraju „sustavima za plombiranje koji se ne mogu ponovo upotrebljavati” u smislu članka 9. stavka 1. Direktive 66/402/EEZ:

               papirnate ili plastične vreće, pod uvjetom da nemaju drugi otvor osim naprave za punjenje i da se zatvaraju zbog pritiska koji težina napunjenog sjemena vrši na tu napravu te da dužina te naprave nije manja od 22 % od širine vreće.

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. srpnja 1981.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Gaston THORN

      (1)  SL 125, 11.7.1966., str. 2290/66.

      (2)  SL L 236, 26.8.1978., str. 13.

      (3)  SL 125, 11.7.1966., str. 2298/66.

      (4)  SL L 67, 12.3.1981., str. 36.

      (5)  SL 125, 11.7.1966., str. 2305/66.

      (6)  SL L 169, 10.7.1969., str. 3.

      (7)  SL L 225, 12.10.1970., str. 7.

      (8)  SL L 341, 16.12.1980., str. 27.


Odluka Komisije od 18/03/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7141 - AGCO CORPORATION / BASIC ELEMENT/ RUSSIAN JV) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 19/09/2017 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8576 - BALDER / VARMA / SERENA) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 04/05/2015 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7570 - CAIXABANK / BPI) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 06/06/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.6872 - BARRY CALLEBAUT / PETRA FOODS - COCOA INGREDIENTS DIVISION) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 05/06/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7240 - KLEPIERRE / ING / LE HAVRE VAUBAN ET LE HAVRE LAFAYETTE) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je francuski tekst vjerodostojan)


title: 94/465/EZ: Odluka Komisije od 12. srpnja 1994. o popisu objekata u Bocvani odobrenih za uvoz mesnih proizvoda u Zajednicu  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               100

         31994D0465

               L 190/25

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               12.07.1994.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 12. srpnja 1994.
   o popisu objekata u Bocvani odobrenih za uvoz mesnih proizvoda u Zajednicu
   (Tekst značajan za EGP)
   (94/465/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 72/462/EEZ od 12. prosinca 1972. o problemima zdravlja i veterinarskoj inspekciji pri uvozu goveda, svinja i svježeg mesa iz trećih zemalja (1), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ) br. 1601/92 (2), a posebno njezin članak 4. stavak 1.,
   budući da objekti u trećim zemljama ne mogu biti odobreni za izvoz mesnih proizvoda u Zajednicu ako ne udovoljavaju općim i posebnim uvjetima predviđenim Direktivom 72/462/EEZ;
   budući da je, u skladu s člankom 4. stavkom 3. Direktive 72/462/EEZ, Bocvana proslijedila podatke o jednom objektu odobrenom za izvoz u Zajednicu;
   budući da je inspekcija Zajednice na licu mjesta pokazala da su higijenski standardi ovog objekta dostatni i da se on stoga može unijeti na prvi popis objekata iz kojih je moguće odobriti uvoz mesnih proizvoda;
   budući da uvoz mesnih proizvoda s popisa u ovom Prilogu nastavlja biti podložan već predviđenim odredbama, općim odredbama Ugovora i posebno ostalim veterinarskim propisima Zajednice, posebno s obzirom na zaštitu zdravlja;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Objekt u Bocvani naveden u Prilogu ovime se odobrava za izvoz mesnih proizvoda u Zajednicu.
   2.   Uvoz iz ovog objekta nastavlja biti podložan veterinarskim propisima Zajednice predviđenim drugdje, a posebno onima koji se odnose na zaštitu zdravlja.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 1994.

            Za Komisiju

         René STEICHEN

            Član Komisije

      (1)  SL L 302, 31.12.1972., str. 28.

      (2)  SL L 173, 27.6.1992., str. 13.
   PRILOG
   POPIS OBJEKATA

               Br. odobrenja

               Objekt

               Adresa

               1

               BMC Canning Branch

               Lobatse, Bocvana