title: Odluka Vijeća od 23. studenoga 2021. o imenovanju jednog člana Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost hrane 2021/C 512 I/03

text:
                  20.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  CI 512/12

         ODLUKA VIJEĆA
         od 23. studenoga 2021.
         o imenovanju jednog člana Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost hrane
         (2021/C 512 I/03)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 25. stavak 1.,
         uzimajući u obzir popis kandidata koji je Vijeću u dopisu od 14. srpnja 2021. dostavila Europska komisija,
         uzimajući u obzir mišljenje koje je u dopisu od 18. listopada 2021. izrazio Europski parlament,
         budući da:

                     (1)

                     Od ključne je važnosti osigurati neovisnost, visoku znanstvenu kvalitetu, transparentnost i učinkovitost Europske agencije za sigurnost hrane. Također je neophodno osigurati suradnju tog tijela s državama članicama.

                     (2)

                     Člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002 zahtijeva se da četiri člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane imaju iskustvo u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. Mandat jednog člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane s takvim iskustvom istekao je 30. lipnja 2021. Tog bi člana stoga trebao zamijeniti novi član koji ima iskustvo u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu.

                     (3)

                     Popis kandidata koji je dostavila Komisija razmotren je s ciljem imenovanja novog člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane na temelju dokumentacije koju je dostavila Komisija te s obzirom na mišljenje koje je izrazio Europski parlament. Cilj je osigurati najviši standard stručnosti, širok raspon odgovarajućeg stručnog znanja te, u skladu s time, najširu moguću geografsku rasprostranjenost unutar Unije.

                     (4)

                     Člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća (2) predviđa se da će mandat članova Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane koji obavljaju tu dužnost 30. lipnja 2022. isteći na taj dan. Slobodno radno mjesto trebalo bi stoga popuniti za mandat koji završava 30. lipnja 2022.,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Gđa Marija CERJAK imenuje se članicom Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane za razdoblje od 23. studenoga 2021. do 30. lipnja 2022.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. DOVŽAN

            (1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

            (2)  Uredba (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnosti i održivosti procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu i o izmjeni uredaba (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 1829/2003, (EZ) br. 1831/2003, (EZ) br. 2065/2003, (EZ) br. 1935/2004, (EZ) br. 1331/2008, (EZ) br. 1107/2009, (EU) 2015/2283 i Direktive 2001/18/EZ (SL L 231, 6.9.2019., str. 1.).


title: Odluka Komisije (EU) 2020/787 оd 16. lipnja 2020. o produljenju prijelaznog razdoblja za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj (Tekst značajan za EGP)

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 192/1

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/787
         оd 16. lipnja 2020.
         o produljenju prijelaznog razdoblja za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji,
         uzimajući u obzir Akt o pristupanju Republike Hrvatske, a posebno njegov Prilog V. poglavlje 3.,
         uzimajući u obzir zahtjev Republike Hrvatske,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s Aktom o pristupanju iz 2011. Hrvatska može u razdoblju od sedam godina od pristupanja, koje istječe 30. lipnja 2020., zadržati na snazi ograničenja stjecanja poljoprivrednog zemljišta za državljane druge države članice, državljane država stranaka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (SEGP) i pravne osobe osnovane u skladu s pravom druge države članice ili države stranke SEGP-a. To je privremena iznimka od slobodnog kretanja kapitala zajamčenog člancima od 63. do 66. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Navedeno prijelazno razdoblje može se produljiti samo jednom za najviše tri godine.

                     (2)

                     Glavni razlog za uvođenje prijelaznog razdoblja prilikom pristupanja Hrvatske Europskoj uniji bila je potreba za zaštitom socioekonomskih uvjeta za poljoprivredne djelatnosti nakon uvođenja jedinstvenog tržišta i prelaska na zajedničku poljoprivrednu politiku u Hrvatskoj. Konkretno, prijelazno razdoblje uvedeno je kako bi se odgovorilo na bojazni u pogledu mogućeg utjecaja liberalizacije stjecanja poljoprivrednog zemljišta na poljoprivredni sektor. Razlog su tome bile znatne razlike u cijenama zemljišta i kupovnoj moći poljoprivrednika u Hrvatskoj u odnosu na Austriju, Belgiju, Dansku, Finsku, Francusku, Njemačku, Grčku, Irsku, Italiju, Luksemburg, Nizozemsku, Portugal, Španjolsku, Švedsku i Ujedinjenu Kraljevinu (dalje u tekstu „države članice iz skupine EU-15”) (1). Prijelazno razdoblje uvedeno je i radi: i. olakšavanja postupka povrata i privatizacije poljoprivrednog zemljišta; ii. poboljšavanja zemljišnih knjiga i katastra te uređivanja vlasničkih prava; i iii. razminiranja poljoprivrednog zemljišta. Komisija je u izvješću od 8. svibnja 2017. „Preispitivanje prijelaznih mjera za stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta utvrđenih u Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske EU-u iz 2011.” (dalje u tekstu „srednjoročno preispitivanje”) već naglasila važnost ostvarenja navedenih ciljeva do kraja predviđenog prijelaznog razdoblja (2).

                     (3)

                     Hrvatska je 15. studenoga 2019. podnijela zahtjev da se prijelazno razdoblje za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj produlji za tri godine.

                     (4)

                     Prema podacima kojima raspolaže Eurostat, cijene poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj među najnižima su u Europskoj uniji. Potpuna konvergencija prodajnih cijena poljoprivrednog zemljišta nije bila niti očekivana niti se smatra preduvjetom za okončanje prijelaznog razdoblja. Ipak, zamjetne razlike u cijenama poljoprivrednog zemljišta između Hrvatske i gotovo svih drugih država članica, posebno skupine EU-15, takve su da mogu spriječiti neometan napredak prema konvergenciji cijena.

                     (5)

                     Eurostatovi podaci pokazuju i da i dalje postoji raskorak u BDP-u po stanovniku izmjerenom u standardima kupovne moći između Hrvatske i gotovo svih ostalih država članica, posebno država članica iz skupine EU-15. Stoga su postojeće cijene poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj relativno visoke u odnosu na kupovnu moć.

                     (6)

                     Prema istraživanju o strukturi poljoprivrednih gospodarstava iz 2016. (3) za strukturu zemljišnih posjeda u Hrvatskoj karakteristično je da prevladavaju mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva i rascjepkana poljoprivredna gospodarstva. U usporedbi s prosječnim poljoprivrednikom u Europskoj uniji, prosječni hrvatski poljoprivrednik koristi za 30 % manju površinu poljoprivrednog zemljišta, uzgaja upola manje uvjetnih grla i ima za 56 % niži standardni ekonomski rezultat (output). Proces konsolidacije tih malih poljoprivrednih gospodarstava još je u tijeku. Rascjepkanost poljoprivrednih gospodarstava jedan je od glavnih čimbenika koji ograničavaju razvoj hrvatskog poljoprivrednog sektora.

                     (7)

                     Niža produktivnost hrvatskih poljoprivrednika u usporedbi s drugim europskim poljoprivrednicima nepovoljno utječe na njihovu konkurentnost. Poljoprivredna produktivnost Republike Hrvatske u 2018. niža je za 70,2 % od prosječne poljoprivredne produktivnosti Europske unije. Hrvatska tijela izvijestila su da hrvatska poljoprivreda nije dovoljno konkurentna na jedinstvenom europskom tržištu.

                     (8)

                     Nadalje, u zahtjevu za produljenje razdoblja istaknula su da im je potrebno više vremena za potpunu provedbu određenih projekata koji bi trebali olakšati stjecanje poljoprivrednog zemljišta, među kojima su: i. privatizacija i povrat zemljišta; ii. uređivanje vlasničkih prava; iii. uređivanje podataka u zemljišnim knjigama i katastru; i iv. nastavak razminiranja minski sumnjivog poljoprivrednog zemljišta.

                     (9)

                     U tom se kontekstu može očekivati, kako predviđaju hrvatska tijela, da bi ukidanje ograničenja 1. srpnja 2020. stvorilo pritisak na cijene zemljišta u svim zemljopisnim područjima Hrvatske. Stoga se nije posegnulo za mogućnosti ograničavanja produljenja prijelaznog razdoblja na odabrana, posebno pogođena zemljopisna područja. Trend rasta cijena poljoprivrednog zemljišta vrlo vjerojatno bi kratkoročno i srednjoročno bio nepovoljan za strukturnu preobrazbu hrvatske poljoprivrede, uključujući tranziciju malih u srednja poljoprivredna gospodarstva. Zbog toga postoji opasnost od ozbiljnih poremećaja na tržištu poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj nakon završetka prijelaznog razdoblja.

                     (10)

                     Stoga bi trebalo odobriti produljenje prijelaznog razdoblja iz poglavlja 3. Priloga V. Aktu o pristupanju iz 2011. za tri godine.

                     (11)

                     Kako bi se tržište u potpunosti pripremilo za liberalizaciju, i dalje je od presudne važnosti, čak i u nepovoljnim gospodarskim okolnostima, poticati napredak hrvatske poljoprivrede nizom različitih mjera. Te su mjere već istaknute u srednjoročnom preispitivanju i uključuju sljedeće: i. dovršetak poljoprivredne reforme; i ii. povrat i privatizaciju poljoprivrednog zemljišta tijekom prijelaznog razdoblja.

                     (12)

                     Budući da je otvoreno jedinstveno tržište uvijek bilo ključ europskog blagostanja, povećan dotok stranog kapitala donio bi sa sobom potencijalnu korist i za poljoprivredno tržište u Hrvatskoj. Kao što je već naglašeno u srednjoročnom preispitivanju, strana ulaganja u poljoprivredni sektor imala bi i znatne dugoročne učinke na dostupnost kapitala te stručnog znanja i iskustava, funkcioniranje tržištâ zemljišta te poljoprivrednu produktivnost. Postupno smanjenje ograničenja koja se odnose na strano vlasništvo tijekom prijelaznog razdoblja olakšalo bi i pripremu tržišta za potpunu liberalizaciju.

                     (13)

                     Radi pravne sigurnosti i kako bi se izbjegle pravne praznine u nacionalnom pravnom sustavu Hrvatske nakon isteka trenutačnog prijelaznog razdoblja, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Prijelazno razdoblje za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj iz poglavlja 3. Priloga V. Aktu o pristupanju iz 2011. produljuje se do 30. lipnja 2023.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Izvješće Komisije Vijeću od 8. svibnja 2017., Preispitivanje prijelaznih mjera za stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta utvrđenih u Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske EU-u iz 2011., COM/2017/0217.

            (2)  Idem.

            (3)  Rezultati istraživanja o strukturi poljoprivrednih gospodarstava dostupni su na https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:FSS


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/788 od 9. lipnja 2020. o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Ukrajine

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/788
         od 9. lipnja 2020.
         o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Ukrajine
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 186. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je Odlukom 2003/96/EZ (2) odobrilo sklapanje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Ukrajine (3) („Sporazum”). Sporazum je potpisan u Kopenhagenu 4. srpnja 2002. i stupio je na snagu 11. veljače 2003.

                     (2)

                     Člankom 12. točkom (b) Sporazuma predviđeno je da se Sporazum sklapa za početno razdoblje koje završava 31. prosinca 2002. i da se može produljiti zajedničkim dogovorom između stranaka na dodatno razdoblje od pet godina.

                     (3)

                     Na temelju odluka Vijeća 2003/737/EZ (4), 2011/182/EU (5) i (EU) 2015/344 (6) Sporazum jeproduljen na tri dodatna razdoblja od po pet godina, s retroaktivnim učinkom od 8. studenoga 2009. odnosno 8. studenoga 2014. za zadnja dva produljenja. Sporazum je prestao važiti 7. studenoga 2019.

                     (4)

                     Ukrajina je važan akter u području znanosti, tehnologije i inovacija u susjedstvu Unije. S ciljem nastavljanja olakšavanja znanstvene i tehnološke suradnje u zajedničkim prioritetnim područjima obje stranke smatraju da bi produljenje Sporazuma bilo u obostranom interesu.

                     (5)

                     Obje stranke potvrdile su namjeru da produlje Sporazum na dodatno razdoblje od pet godina. Sadržaj produljenog Sporazuma trebao bi biti identičan sadržaju Sporazuma. U svrhu osiguravanja kontinuiteta Sporazuma produljenje bi trebalo imati retroaktivni učinak od 8. studenoga 2019.

                     (6)

                     Produljenje Sporazuma trebalo bi odobriti u ime Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobrava se u ime Unije produljenje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Ukrajine za dodatno razdoblje od pet godina.
            Produljenje Sporazuma ima retroaktivni učinak od 8. studenoga 2019.

            Članak 2.
            Predsjednik Vijeća određuje jednu ili više osoba ovlaštenih da, djelujući u ime Unije i u skladu s člankom 12. točkom (a) Sporazuma, obavijeste Ukrajinu da je Unija završila unutarnje postupke potrebne za produljenje Sporazuma.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 9. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Suglasnost od 13. svibnja 2020. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (2)  Odluka Vijeća 2003/96/EZ od 6. veljače 2003. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Ukrajine (SL L 36, 12.2.2003., str. 31.).

            (3)  SL L 36, 12.2.2003., str. 32.

            (4)  Odluka Vijeća 2003/737/EZ od 22. rujna 2003. o sklapanju Sporazuma o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Ukrajine (SL L 267, 17.10.2003., str. 24.).

            (5)  Odluka Vijeća 2011/182/EU od 9. ožujka 2011. o obnavljanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Ukrajine (SL L 79, 25.3.2011., str. 3.).

            (6)  Odluka Vijeća (EU) 2015/344 od 17. veljače 2015. o obnovi Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Ukrajine (SL L 60, 4.3.2015., str. 37.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/789 od 9. lipnja 2020. o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/3

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/789
         od 9. lipnja 2020.
         o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 186. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je Odlukom 2002/648/EZ (2) odobrilo sklapanje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije (3). Taj je sporazum potpisan u New Delhiju 23. studenoga 2001. te je stupio na snagu 14. listopada 2002. Odlukom 2009/501/EZ (4) Vijeće je odobrilo sklapanje Sporazuma o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije (5), kojim je obnovljen i u manjoj mjeri izmijenjen sporazum potpisan u 2001. Potpisan je u New Delhiju 30. studenoga 2007. i stupio na snagu 17. svibnja 2010. Taj sporazum, zajedno sa sporazumom potpisanim u 2001., dalje tekstu naziva se „Sporazum”.

                     (2)

                     U skladu s člankom 11. točkom (b) Sporazuma, on je sklopljen na razdoblje od pet godina i može se produljiti dogovorom stranaka, nakon evaluacije tijekom posljednje godine petogodišnjeg razdoblja.

                     (3)

                     Vijeće je Odlukom (EU) 2015/1788 (6) odobrilo produljenje Sporazuma na dodatno razdoblje od pet godina. Sporazum prestaje važiti 17. svibnja 2020.

                     (4)

                     Evaluacijom koju su izvršile službe Komisije utvrđeno je da Sporazum predstavlja važan okvir za olakšavanje suradnje između Unije i Indije u zajedničkim prioritetnim područjima znanosti i tehnologije kojom se za stranke ostvaruju obostrane koristi. Stoga je produljenje Sporazuma na dodatno razdoblje od pet godina u interesu Unije.

                     (5)

                     Obje stranke potvrdile su namjeru da Sporazum bez ikakvih izmjena produlje na dodatno razdoblje od pet godina.

                     (6)

                     Produljenje Sporazuma trebalo bi stoga odobriti u ime Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U ime Unije odobrava se produljenje Sporazuma za dodatno razdoblje od pet godina.

            Članak 2.
            Predsjednik Vijeća određuje jednu ili više osoba ovlaštenih da u ime Unije obavijeste Vladu Republike Indije da je Unija završila unutarnje postupke potrebne za produljenje Sporazuma u skladu s člankom 11. točkom (a) Sporazuma.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 9. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Suglasnost dana 13. svibnja 2020.

            (2)  Odluka Vijeća 2002/648/EZ od 25. lipnja 2002. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije (SL L 213, 9.8.2002., str. 29.).

            (3)  SL L 213, 9.8.2002., str. 30.

            (4)  Odluka Vijeća 2009/501/EZ od 19. siječnja 2009. o sklapanju Sporazuma o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije (SL L 171, 1.7.2009., str. 17.).

            (5)  SL L 171, 1.7.2009., str. 19.

            (6)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1788 od 1. listopada 2015. o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije (SL L 260, 7.10.2015., str. 18.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/790 od 9. lipnja 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora i Pododbora za trgovinu i ulaganje uspostavljenih Okvirnim sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Mongolije, s druge strane, u pogledu donošenja odluka o poslovniku Zajedničkog odbora i poslovniku Pododbora za trgovinu i ulaganje

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/5

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/790
         od 9. lipnja 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora i Pododbora za trgovinu i ulaganje uspostavljenih Okvirnim sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Mongolije, s druge strane, u pogledu donošenja odluka o poslovniku Zajedničkog odbora i poslovniku Pododbora za trgovinu i ulaganje
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 209. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Mongolije, s druge strane (1) („Sporazum”) stupio je na snagu 1. studenoga 2017.

                     (2)

                     Člankom 56. stavkom 1. Sporazuma uspostavljen je Zajednički odbor kako bi se osigurali pravilno funkcioniranje i provedba Sporazuma („Zajednički odbor”).

                     (3)

                     Člankom 56. stavkom 6. Sporazuma predviđeno je da Zajednički odbor treba donijeti svoj poslovnik, a člankom 56. stavkom 4. Sporazuma da Zajednički odbor može osnovati specijalizirane radne skupine kako bi mu pružale pomoć u provedbi njegovih zadaća.

                     (4)

                     Člankom 28. stavkom 1. Sporazuma uspostavljen je Pododbor za trgovinu i ulaganje.

                     (5)

                     Člankom 28. stavkom 3. Sporazuma predviđeno je da Pododbor za trgovinu i ulaganje treba donijeti svoj poslovnik.

                     (6)

                     Kako bi se osigurala djelotvorna provedba Sporazuma, poslovnik Zajedničkog odbora i poslovnik Pododbora za trgovinu i ulaganje trebalo bi donijeti što prije.

                     (7)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora i u okviru Pododbora za trgovinu i ulaganje.

                     (8)

                     Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora i u okviru Pododbora za trgovinu i ulaganje trebalo bi se stoga temeljiti na nacrtima odluka Zajedničkog odbora i Pododbora za trgovinu i ulaganje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora uspostavljenog Okvirnim sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Mongolije, s druge strane („Sporazum”) temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora (2).

               2.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Pododbora za trgovinu i ulaganje uspostavljenog Sporazumom temelji se na nacrtu odluke Pododbora za trgovinu i ulaganje(2).

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 9. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  SL L 326, 9.12.2017., str. 7.

            (2)  Vidjeti dokument ST 6856/20 na http://register.consilium.europa.eu


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/791 od 10. lipnja 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 13. sjednici Odbora tehničkih stručnjaka Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz u pogledu donošenja izmjena jedinstvenih tehničkih propisa za teretne vagone, označivanje vozila i željeznička vozila – buka te u pogledu donošenja potpune revizije pravila za izdavanje ovlaštenja subjektima nadležnima za održavanje i njihovu reviziju i specifikacija za nacionalne registre vozila

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/7

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/791
         od 10. lipnja 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 13. sjednici Odbora tehničkih stručnjaka Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz u pogledu donošenja izmjena jedinstvenih tehničkih propisa za teretne vagone, označivanje vozila i željeznička vozila – buka te u pogledu donošenja potpune revizije pravila za izdavanje ovlaštenja subjektima nadležnima za održavanje i njihovu reviziju i specifikacija za nacionalne registre vozila
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Unija je pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. („COTIF”), u skladu s Odlukom Vijeća 2013/103/EU (1).

                     (2)

                     Sve države članice osim Cipra i Malte stranke su COTIF-a.

                     (3)

                     U skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (f) COTIF-a osnovan je Odbor tehničkih stručnjaka (CTE) Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF).

                     (4)

                     U skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) COTIF-a i člankom 6. Dodatka F (APTU), CTE je nadležan za donošenje, među ostalim, jedinstvenih tehničkih propisa (UTP) za teretne vagone, označivanje vozila i željeznička vozila – buka i za njihove izmjene. U skladu s člankom 13. stavcima 1., 4. i 5. Dodatka G (ATMF), CTE je nadležan i za odluke o uspostavljanju, izmjenama, spajanju i povlačenju nacionalnih registara vozila (NVR). Konačno, u skladu s člankom 15. stavkom 2. Dodatka G (ATMF), CTE je nadležan za donošenje i izmjenu pravila za izdavanje ovlaštenja subjektima nadležnima za održavanje (ECM) i njihovu reviziju.

                     (5)

                     CTE je u dnevni red svoje 13. sjednice, koja se treba održati 16. i 17. lipnja 2020., uključio prijedlog odluka o izmjeni UTP-a za teretne vagone, označivanje vozila i željeznička vozila – buka, te prijedlog za potpunu reviziju pravila za izdavanje ovlaštenja ECM-ovima i njihovu reviziju i potpunu reviziju specifikacija za NVR.

                     (6)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u CTE-u budući da će predviđene izmjene biti obvezujuće za Uniju.

                     (7)

                     Cilj je tih predloženih izmjena usklađivanje UTP-a za teretne vagone, označivanje vozila i željeznička vozila - buka te pravila za izdavanje ovlaštenja ECM-ovimai njihovu reviziju s Provedbenim uredbama Komisije (EU) 2019/774 (2), (EU) 2019/776 (3), (EU) 2019/773 (4) odnosno (EU) 2019/779 (5). Specifikacije koje se odnose na NVR-ove ažurirane su u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/1614 (6).

                     (8)

                     Predložene izmjene u skladu su s pravom i strateškim ciljevima Unije jer doprinose usklađivanju zakonodavstva OTIF-a s istovjetnim odredbama prava Unije te bi stoga Unija trebala podržati predložene izmjene,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 13. sjednici Odbora tehničkih stručnjaka (CTE) Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) o izmjenama jedinstvenih tehničkih propisa (UTP) za teretne vagone, označivanje vozila i željeznička vozila – buka te potpunoj reviziji pravila za izdavanje ovlaštenja subjektima nadležnima za održavanje (ECM) i njihovu reviziju i potpunoj reviziji specifikacija za nacionalne registre vozila (NVR) utvrđeno je u dokumentu ST 7725/20 (7).

            Članak 2.
            Odluke CTE-a nakon donošenja objavljuju se u Službenom listu Europske unije, uz navođenje datuma njihova stupanja na snagu.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/774 od 16. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2014 u pogledu primjene tehničke specifikacije za interoperabilnost podsustava „željeznička vozila – buka” na postojeće teretne vagone (SL L 139I, 27.5.2019., str. 89.).

            (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 оd 16. svibnja 2019. o izmjeni uredaba Komisije (EU) br. 321/2013, (EU) br. 1299/2014, (EU) br. 1301/2014, (EU) br. 1302/2014, (EU) br. 1303/2014 i (EU) 2016/919 te Provedbene odluke Komisije 2011/665/EU u pogledu usklađivanja s Direktivom (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća i provedbe posebnih ciljeva utvrđenih u Delegiranoj odluci Komisije (EU) 2017/1474 (SL L 139I, 27.5.2019., str. 108.).

            (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 od 16. svibnja 2019. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost za podsustav odvijanja prometa i upravljanja prometom željezničkog sustava u Europskoj uniji i o stavljanju izvan snage Odluke 2012/757/EU (SL L 139I, 27.5.2019., str. 5.).

            (5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 оd 16. svibnja 2019. o utvrđivanju detaljnih odredbi o sustavu izdavanja ovlaštenja subjektima nadležnima za održavanje vozila na temelju Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 445/2011 (C/2019/3582 – SL L 139I, 27.5.2019., str. 360.).

            (6)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1614 оd 25. listopada 2018. o utvrđivanju specifikacija za registre vozila iz članka 47. Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te o izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2007/756/EZ (SL L 268, 26.10.2018., str. 53.).

            (7)  Dokument ST 7725/20 nalazi se na http://register.consilium.europa.eu.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/792 od 11. lipnja 2020. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava u Kosovu (Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 (1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.) (EULEX KOSOVO)

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/9

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/792
         od 11. lipnja 2020.
         o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava u Kosovu (*) (EULEX KOSOVO)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 4. veljače 2008. donijelo Zajedničku akciju 2008/124/ZVSP (1).

                     (2)

                     Vijeće je 8. lipnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/856 (2) kojom je izmijenjena Zajednička akcija 2008/124/ZVSP i produljena misija EULEX KOSOVO do 14. lipnja 2020.

                     (3)

                     Politički i sigurnosni odbor (PSO) postigao je 16. travnja 2020. dogovor o tome da bi, s obzirom na okolnosti izazvane pandemijom bolesti COVID 19, misiju EULEX KOSOVO trebalo produljiti za godinu dana s istim mandatom koji se može preispitati kada okolnosti to dopuste.

                     (4)

                     Misiji EULEX KOSOVO trebalo bi dodijeliti financijski referentni iznos za razdoblje njezina produljenja.

                     (5)

                     Nadalje, Politički i sigurnosni odbor postigao je 14. svibnja 2020. dogovor o tome da bi g. Lars-Gunnar WIGEMARK, koji je 28. studenoga 2019. Odlukom PSO-a (ZVSP) 2019/1991 (3) imenovan voditeljem misije, trebao nastaviti obnašati tu funkciju tijekom dodatnog razdoblja od godine dana.

                     (6)

                     Ništa se u ovoj Odluci ne bi smjelo tumačiti na način da se dovode u pitanje neovisnost i autonomija sudaca i tužitelja koji postupaju u sudskim postupcima u kontekstu misije EULEX KOSOVO.

                     (7)

                     S obzirom na posebnu prirodu aktivnosti misije EULEX KOSOVO u pogledu pružanja podrške premještenim sudskim postupcima unutar države članice, primjereno je u ovoj Odluci odrediti iznos predviđen za pokrivanje podrške tim premještenim sudskim postupcima i osigurati provedbu tog dijela proračuna putem bespovratnih sredstava.

                     (8)

                     Zajedničku akciju 2008/124/ZVSP trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

                     (9)

                     Misija EULEX KOSOVO provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Zajednička akcija 2008/124/ZVSP mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        U članku 8. dodaje se sljedeći stavak:

                           „11.   Za razdoblje od 15. lipnja 2020. do 14. lipnja 2021. g. Lars-Gunnar WIGEMARK voditelj je misije.”

                        2.

                        U članku 16. stavku 1. sedamnaesti podstavak zamjenjuje se sljedećim:
                        „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda misije EULEX KOSOVO od 15. lipnja 2020. do 14. lipnja 2021. iznosi 83 745 000 EUR.
                        Od iznosa iz sedamnaestog podstavka, iznos od 38 700 000 EUR namijenjen je pokrivanju rashoda misije EULEX KOSOVO za provedbu njezina mandata u Kosovu, a iznos od 45 045 000 EUR namijenjen je pokrivanju potpore sudskim postupcima premještenima unutar države članice.
                        Komisija potpisuje sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava s voditeljem registra koji djeluje u ime registra zaduženog za upravljanje premještenim sudskim postupcima, za iznos od 45 045 000 EUR. Pravila o bespovratnim sredstvima predviđena u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (*) primjenjuju se na taj sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava.
                        O financijskom referentnom iznosu za sljedeće razdoblje za misiju EULEX KOSOVO odlučuje Vijeće.

                           (*)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).”"

                        3.

                        U članku 20. drugom podstavku prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
                        „Prestaje važiti 14. lipnja 2021.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 11. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (*)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 (1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

            (1)  Zajednička akcija Vijeća 2008/124/ZVSP od 4. veljače 2008. o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu, EULEX Kosovo (SL L 42, 16.2.2008., str. 92.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 20187856 od 8. lipnja 2018. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava u Kosovu (EULEX KOSOVO) (SL L 146, 11.6.2018., str. 5.).

            (3)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2019/1991 od 28. studenoga 2019. o imenovanju voditelja Misije Europske unije za uspostavu vladavine prava u Kosovu (EULEX KOSOVO) (EULEX KOSOVO/2/2019) (SL L 308, 29.11.2019., str. 105.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/794 od 16. lipnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/101 o promicanju učinkovitih kontrola izvoza oružja

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/13

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/794
         od 16. lipnja 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/101 o promicanju učinkovitih kontrola izvoza oružja
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 22. siječnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/101 (1), kojom je za aktivnosti iz članka 1. te odluke predviđeno razdoblje provedbe od 30 mjeseci od datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz navedene odluke.

                     (2)

                     Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (njemački Savezni ured za gospodarstvo i kontrolu izvoza), u svojstvu provedbene agencije, zatražio je 30. travnja 2020. odobrenje Unije za produljenje provedbe Odluke (ZVSP) 2018/101 do 30. studenoga 2020. zbog izazova koji proizlaze iz kontinuirane pandemije bolesti COVID-19.

                     (3)

                     Aktivnosti iz članka 1. Odluke (ZVSP) 2018/101 mogu se nastaviti bez ikakvog utjecaja na financijska sredstva do 30. studenoga 2020.

                     (4)

                     Odluku (ZVSP) 2018/101 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka (ZVSP) 2018/101 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

                           „Članak 5.
                           Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja, a prestaje važiti 30. studenoga 2020.”;

                        2.

                        u Prilogu, odjeljak 10. zamjenjuje se sljedećim:

                                    „10.

                                       Trajanje

                                    Projekt će završiti 30. studenoga 2020.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/101 od 22. siječnja 2018. o promicanju učinkovitih kontrola izvoza oružja (SL L 17, 23.1.2018., str. 40.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/795 od 16. lipnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/809 o potpori provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/14

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/795
         od 16. lipnja 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/809 o potpori provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 11. svibnja 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/809 (1) kojom je za projekte iz njenog članka 1. predviđeno provedbeno razdoblje od 36 mjeseci od datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz članka 3. stavka 3. te odluke.

                     (2)

                     Taj sporazum o financiranju sklopljen je s Uredom Ujedinjenih naroda (UN) za poslove razoružanja (UNODA) 10. kolovoza 2017. i istječe 10. kolovoza 2020.

                     (3)

                     UNODA, koja je odgovorna za tehničku provedbu projekata iz članka 1. Odluke (ZVSP) 2017/809, je 19. ožujka 2020. zatražila produljenje razdoblja provedbe te odluke u trajanju od 12 mjeseci. Zatraženim produljenjem bi se UNODA-i omogućilo da nastavi pružati pomoć državama članicama UN-a koje provode Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1540 (2004) („RVSUN 1540”), da dodatno doprinese sveobuhvatnom preispitivanju koje je u tijeku, da nastavi pružati pomoć Odboru Vijeća sigurnosti UN-a uspostavljenim RVSUN-om 1540 do kraja njegova tekućeg mandata 25. travnja 2021. te da ublaži gubitke nastale zbog projekata koji nisu provedeni uslijed pandemije bolesti COVID-19.

                     (4)

                     Nastavak projekata iz članka 1. Odluke (ZVSP) 2017/809 nema nikakvog utjecaja na financijska sredstva do 10. kolovoza 2021.

                     (5)

                     Odluku (ZVSP) 2017/809 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Članak 5. stavak 2. Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/809 zamjenjuje se sljedećim:

                  „2.   Ova Odluka prestaje važiti 10. kolovoza 2021.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/809 od 11. svibnja 2017. o potpori provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i načinima njegove isporuke (SL L 121, 12.5.2017., str. 39.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/796 od 16. lipnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/1252 o potpori jačanju kemijske sigurnosti i zaštite u Ukrajini u skladu s provedbom Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke

text:
                  17.6.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 193/15

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/796
         od 16. lipnja 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/1252 o potpori jačanju kemijske sigurnosti i zaštite u Ukrajini u skladu s provedbom Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 11. srpnja 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/1252 (1).

                     (2)

                     Člankom 5. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/1252 za aktivnosti iz članka 1. te odluke predviđeno je razdoblje provedbe od 36 mjeseci od datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz članka 3. stavka 3. navedene odluke.

                     (3)

                     Sporazum o financiranju s Organizacijom za europsku sigurnost i suradnju (OESS) sklopljen je 30. kolovoza 2017. i stoga prestaje važiti 30. kolovoza 2020.

                     (4)

                     OESS je 23. travnja 2020. zatražio šestomjesečno produljenje razdoblja provedbe Odluke (ZVSP) 2017/1252 zbog privremene suspenzije niza aktivnosti kojima se podupire jačanje kemijske sigurnosti i zaštite u Ukrajini uslijed pandemije bolesti COVID-19.

                     (5)

                     Nastavak aktivnosti iz članka 1. Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/1252 nema nikakvog utjecaja u pogledu financijskih sredstava do 28. veljače 2021.

                     (6)

                     Odluku (ZVSP) 2017/1252 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Članak 5. stavak 2. Odluke (ZVSP) 2017/1252 zamjenjuje se sljedećim:

                  „2.   Ova Odluka prestaje važiti 28. veljače 2021.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/1252 od 11. srpnja 2017. o potpori jačanju kemijske sigurnosti i zaštite u Ukrajini u skladu s provedbom Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstvima njegove isporuke (SL L 179, 12.7.2017., str. 8.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/970 od 3. srpnja 2020. o dodatnom produljenju privremenog odstupanja od Poslovnika Vijeća uvedenog Odlukom (EU) 2020/430 i produljenog odlukama (EU) 2020/556 i (EU) 2020/702 s obzirom na poteškoće u vezi s putovanjima uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 u Uniji

text:
                  7.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 216/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/970
         od 3. srpnja 2020.
         o dodatnom produljenju privremenog odstupanja od Poslovnika Vijeća uvedenog Odlukom (EU) 2020/430 i produljenog odlukama (EU) 2020/556 i (EU) 2020/702 s obzirom na poteškoće u vezi s putovanjima uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 u Uniji
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 240. stavak 3.,
         budući da:

                     (1)

                     Odlukom Vijeća (EU) 2020/430 (1) uvedeno je jednomjesečno odstupanje od članka 12. stavka 1. prvog podstavka Poslovnika Vijeća (2) u pogledu odluka o primjeni redovnog pisanog postupka kada te odluke donosi Odbor stalnih predstavnika vlada država članica (Coreper). To odstupanje bilo je predviđeno do 23. travnja 2020.

                     (2)

                     Odlukom (EU) 2020/430 predviđa se da Vijeće može produljiti tu odluku ako je to opravdano zbog nastavljanja izvanrednih okolnosti. Vijeće je 21. travnja 2020. Odlukom (EU) 2020/556 (3) produljilo odstupanje predviđeno u članku 1. Odluke (EU) 2020/430 za dodatno razdoblje od mjesec dana od 23. travnja 2020. To produljenje odstupanja bilo je predviđeno do 23. svibnja 2020. Vijeće je 20. svibnja 2020. Odlukom (EU) 2020/702 (4) produljilo odstupanje predviđeno u članku 1. Odluke (EU) 2020/430 za dodatno razdoblje do 10. srpnja 2020.

                     (3)

                     S obzirom na to da izvanredne okolnosti uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 još traju te su i dalje na snazi brojne izvanredne preventivne mjere i izvanredne mjere za sprečavanje širenja koje su poduzele države članice, odstupanje predviđeno u članku 1. Odluke (EU) 2020/430, kako je produljeno odlukama (EU) 2020/556 i (EU) 2020/702, potrebno je produljiti za dodatno ograničeno razdoblje do 10. rujna 2020.,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odstupanje predviđeno u članku 1. Odluke (EU) 2020/430, kako je produljeno odlukama (EU) 2020/556 i (EU) 2020/702, dodatno se produljuje do 10. rujna 2020.

            Članak 2.
            Ova Odluka proizvodi učinke od dana donošenja.
            Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2020/430 od 23. ožujka 2020. o privremenom odstupanju od Poslovnika Vijeća s obzirom na poteškoće u vezi s putovanjima uzrokovane pandemijom covida-19 u Uniji (SL L 88 I, 24.3.2020., str. 1.).

            (2)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35.).

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2020/556 od 21. travnja 2020. o produljenju privremenog odstupanja od Poslovnika Vijeća uvedenog Odlukom (EU) 2020/430 s obzirom na poteškoće u vezi s putovanjima uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 u Uniji (SL L 128 I, 23.4.2020., str. 1.).

            (4)  Odluka Vijeća (EU) 2020/702 od 20. svibnja 2020. o dodatnom produljenju privremenog odstupanja od Poslovnika Vijeća uvedenog Odlukom (EU) 2020/430 i produljenog Odlukom (EU) 2020/556 s obzirom na poteškoće u vezi s putovanjima uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 u Uniji (SL L 165, 27.5.2020., str. 38.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/976 od 6. srpnja 2020. o financijskim doprinosima koje države članice trebaju platiti radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući drugi obrok za 2020.

text:
                  7.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 215/17

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/976
         od 6. srpnja 2020.
         o financijskim doprinosima koje države članice trebaju platiti radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući drugi obrok za 2020.
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju pomoći Europske unije na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1), a posebno njegov članak 7.,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1877 od 26. studenoga 2018. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2015/323 (2), a posebno njezin članak 19. stavke 3. i 4.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s postupkom utvrđenim u člancima od 19. do 22. Uredbe (EU) 2018/1877 Komisija do 15. lipnja 2020. treba predstaviti prijedlog u kojem određuje (a) iznos drugog obroka doprinosa za 2020., (b) revidirani godišnji iznos doprinosa za 2020. ako iznos odstupa od stvarnih potreba.

                     (2)

                     U skladu s člankom 46. Uredbe (EU) 2018/1877 Europska investicijska banka (EIB) poslala je 8. travnja 2020. Komisiji svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.

                     (3)

                     Člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1877 predviđeno je da se u okviru poziva za doprinose prvo iskorištavaju iznosi osigurani u prethodnim europskim razvojnim fondovima (ERF-ovi). Stoga bi trebalo uputiti poziv za sredstva u okviru 10. europskog razvojnog fonda („10. ERF”) za EIB i u okviru 11. europskog razvojnog fonda („11. ERF”) za Komisiju.

                     (4)

                     Člankom 55. Uredbe (EU) 2018/1877 predviđeno je da se iznosima iz projekata u okviru 10. ERF-a ili iz drugih prethodnih ERF-ova za koje nisu preuzete obveze u skladu s člankom 1. stavkom 3. Unutarnjeg sporazuma između predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju pomoći Europske unije na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Unutarnji sporazum”), ili su opozvani u skladu s člankom 1. stavkom 4. Unutarnjeg sporazuma, osim ako Vijeće jednoglasno odluči drukčije, smanjuje taj dio doprinosâ država članica navedenih u članku 1. stavku 2. točki (a) Unutarnjeg sporazuma.

                     (5)

                     Odlukom (EU) 2019/1800 (3) Vijeće je 24. listopada 2019. na prijedlog Komisije donijelo odluku o utvrđivanju godišnjeg iznosa doprinosa država članica za ERF za 2020. od 4 400 000 000 EUR za Komisiju, odnosno 300 000 000 EUR za EIB,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Pojedinačni doprinosi za ERF koje Komisiji i EIB-u trebaju platiti države članice kao drugi obrok za 2020. navedeni su u tablici u Prilogu ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 6. srpnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

            (2)  SL L 307, 3.12.2018., str. 1.

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2019/1800 od 24. listopada 2019. o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2021., godišnji iznos za 2020., prvi obrok za 2020. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za očekivane godišnje iznose doprinosa za 2022. i 2023. (SL L 274, 28.10.2019., str. 9.).

            PRILOG

                        DRŽAVE ČLANICE I UJEDINJENA KRALJEVINA

                        Ključni postotak za 10. ERF

                        Ključni postotak za 11. ERF

                        2. obrok za 2020. (EUR)

                        Ukupno

                        Komisija

                        EIB

                        11. ERF

                        10. ERF

                        BELGIJA

                        3,53

                        3,24927

                        51 988 320,00

                        3 530 000,00

                        55 518 320,00

                        BUGARSKA

                        0,14

                        0,21853

                        3 496 480,00

                        140 000,00

                        3 636 480,00

                        ČEŠKA

                        0,51

                        0,79745

                        12 759 200,00

                        510 000,00

                        13 269 200,00

                        DANSKA

                        2,00

                        1,98045

                        31 687 200,00

                        2 000 000,00

                        33 687 200,00

                        NJEMAČKA

                        20,50

                        20,57980

                        329 276 800,00

                        20 500 000,00

                        349 776 800,00

                        ESTONIJA

                        0,05

                        0,08635

                        1 381 600,00

                        50 000,00

                        1 431 600,00

                        IRSKA

                        0,91

                        0,94006

                        15 040 960,00

                        910 000,00

                        15 950 960,00

                        GRČKA

                        1,47

                        1,50735

                        24 117 600,00

                        1 470 000,00

                        25 587 600,00

                        ŠPANJOLSKA

                        7,85

                        7,93248

                        126 919 680,00

                        7 850 000,00

                        134 769 680,00

                        FRANCUSKA

                        19,55

                        17,81269

                        285 003 040,00

                        19 550 000,00

                        304 553 040,00

                        HRVATSKA

                        0,00

                        0,22518

                        3 602 880,00

                        0,00

                        3 602 880,00

                        ITALIJA

                        12,86

                        12,53009

                        200 481 440,00

                        12 860 000,00

                        213 341 440,00

                        CIPAR

                        0,09

                        0,11162

                        1 785 920,00

                        90 000,00

                        1 875 920,00

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                        1 857 920,00

                        70 000,00

                        1 927 920,00

                        LITVA

                        0,12

                        0,18077

                        2 892 320,00

                        120 000,00

                        3 012 320,00

                        LUKSEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        4 081 440,00

                        270 000,00

                        4 351 440,00

                        MAĐARSKA

                        0,55

                        0,61456

                        9 832 960,00

                        550 000,00

                        10 382 960,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        608 160,00

                        30 000,00

                        638 160,00

                        NIZOZEMSKA

                        4,85

                        4,77678

                        76 428 480,00

                        4 850 000,00

                        81 278 480,00

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                        38 361 120,00

                        2 410 000,00

                        40 771 120,00

                        POLJSKA

                        1,30

                        2,00734

                        32 117 440,00

                        1 300 000,00

                        33 417 440,00

                        PORTUGAL

                        1,15

                        1,19679

                        19 148 640,00

                        1 150 000,00

                        20 298 640,00

                        RUMUNJSKA

                        0,37

                        0,71815

                        11 490 400,00

                        370 000,00

                        11 860 400,00

                        SLOVENIJA

                        0,18

                        0,22452

                        3 592 320,00

                        180 000,00

                        3 772 320,00

                        SLOVAČKA

                        0,21

                        0,37616

                        6 018 560,00

                        210 000,00

                        6 228 560,00

                        FINSKA

                        1,47

                        1,50909

                        24 145 440,00

                        1 470 000,00

                        25 615 440,00

                        ŠVEDSKA

                        2,74

                        2,93911

                        47 025 760,00

                        2 740 000,00

                        49 765 760,00

                        UJEDINJENA KRALJEVINA

                        14,82

                        14,67862

                        234 857 920,00

                        14 820 000,00

                        249 677 920,00

                        UKUPNO EU-27 I UJEDINJENA KRALJEVINA

                        100,00

                        100,00

                        1 600 000 000,00

                        100 000 000,00

                        1 700 000 000,00


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/979 od 7. srpnja 2020. o potpori razvoju međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom u skladu s otvorenim međunarodnim standardima

text:
                  8.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 218/1

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/979
         od 7. srpnja 2020.
         o potpori razvoju međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom u skladu s otvorenim međunarodnim standardima
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 19. studenoga 2018. donijelo Strategiju EU-a protiv nezakonitog vatrenog oružja, malog i lakog oružja („SALW”) i pripadajućeg streljiva pod naslovom „Osiguravanje oružja, zaštita građana” („Strategija EU-a za SALW”). Svrha je Strategije EU-a za SALW usmjeriti integrirano, zajedničko i koordinirano europsko djelovanje kako bi se spriječila i suzbila nezakonita nabava SALW-a i pripadajućeg streljiva od strane terorista, kriminalaca i drugih neovlaštenih aktera te kako bi se promicalo preuzimanje odgovornosti u pogledu zakonite trgovine oružjem.

                     (2)

                     U Strategiji EU-a za SALW navodi se da je nedovoljna sigurnost zaliha ključan čimbenik koji omogućuje preusmjeravanje oružja i streljiva sa zakonitih na nezakonita tržišta. Unija i njezine države članice obvezuju se pomoći drugim zemljama da poboljšaju upravljanje državnim zalihama i njihovu sigurnost, jačanjem nacionalnih zakonodavnih i upravnih okvira i jačanjem institucija koje reguliraju zakonitu ponudu i upravljanje zalihama SALW-a i streljiva za obrambene i sigurnosne snage.

                     (3)

                     Ured Ujedinjenih naroda za poslove razoružanja (UNODA) izradio je standarde i dobru praksu za upravljanje malim oružjem i streljivom: međunarodne tehničke smjernice za streljivo (IATG) i Modularni kompendij o provedbi kontrole malog oružja (MOSAIC), prethodno poznat kao međunarodni standardi za kontrolu malog oružja (ISACS). Strategijom EU-a za SALW Unija se obvezuje promicati i provoditi standarde i dobru praksu.

                     (4)

                     Na trećoj konferenciji Ujedinjenih naroda o reviziji napretka postignutog u provedbi Akcijskog programa UN-a protiv nezakonitog malog i lakog oružja, održanoj 30. lipnja 2018., donesen je zaključni dokument u kojem su države obnovile svoju predanost sprečavanju i suzbijanju preusmjeravanja malog i lakog oružja. Države su ponovno potvrdile da će udvostručiti napore na nacionalnoj razini kako bi osigurale sigurno, zaštićeno i učinkovito upravljanje zalihama malog i lakog oružja u vlasništvu vladinih oružanih snaga i vladinih sigurnosnih snaga, osobito u situacijama sukoba ili nakon sukoba. Države su također potvrdile primjenu relevantnih međunarodnih standarda u jačanju provedbe Akcijskog programa UN-a.

                     (5)

                     U Programu održivog razvoja UN-a do 2030. potvrđuje se da je suzbijanje nezakonite trgovine malim i lakim oružjem nužno za ostvarenje mnogih ciljeva održivog razvoja, uključujući one koji se odnose na mir, pravdu i snažne institucije, smanjenje siromaštva, gospodarski rast, zdravlje, rodnu ravnopravnost i sigurne gradove. Stoga su se u cilju održivog razvoja br. 16.4. sve države obvezale da će znatno smanjiti nezakonite financijske tokove i nezakonite tokove oružja.

                     (6)

                     U programu za razoružanje pod naslovom „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti” (1), koji je predstavljen 24. svibnja 2018., glavni tajnik UN-a pozvao je na rješavanje problema prekomjernoga gomilanja konvencionalnog oružja i nezakonite trgovine konvencionalnim oružjem te je pozvao na podupiranje pristupa na razini zemalja u vezi s malim oružjem. Unija je odlučila poduprijeti djelovanje 22. tog programa: „Osiguravanje prekomjernih i loše održavanih zaliha”.

                     (7)

                     Međunarodni centar za humanitarno razminiranje u Ženevi (GICHD) doprinosi razvoju, preispitivanju i promicanju Međunarodnih standarda protuminskog djelovanja, a u okviru svojeg Savjetodavnog tima za upravljanje streljivom (AMAT), razvoju, preispitivanju i distribuciji međunarodnih tehničkih smjernica za streljivo (IATG). AMAT je dio GICHD-a. AMAT je nastao kao rezultat zajedničke inicijative GICHD-a i UNODA-e kao odgovor na hitnu potrebu da se države podupru u sigurnom, zaštićenom i učinkovitom upravljanju streljivom u skladu s IATG-om.

                     (8)

                     Glavna skupština UN-a 4. prosinca 2017. usvojila je rezoluciju 72/55 o problemima koji proizlaze iz gomilanja viška zaliha konvencionalnog streljiva. Tom rezolucijom podržane su inicijative na međunarodnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini koje rasvjetljavaju poboljšavanje održivog upravljanja streljivom, među ostalim provedbom IATG-a.

                     (9)

                     Unija i njezine države članice vodeći su donatori za pomoć pri kontroli malog oružja i izgradnju kapaciteta općenito te osobito za fizičku sigurnost i upravljanje zalihama. Iako postoje različiti međunarodni standardi i smjernice za upravljanje zalihama, ne postoji standardizirana i međunarodno priznata metodologija za provedbu neovisnih procjena i potvrđivanje usklađenosti u skladu s tim standardima. Slijedom toga, teško je izmjeriti učinak pomoći Unije-a na sigurnost zaliha oružja.

                     (10)

                     Međunarodnom priznatom metodologijom za neovisno potvrđivanje usklađenosti s međunarodnim standardima upravljanja oružjem moći će se izmjeriti učinak pomoći Unije trećim zemljama u odnosu na upravljanje zalihama oružja; njome će se također poduprijeti procjena rizika u kontekstu kontrole izvoza oružja i pružanja vojne pomoći.

                     (11)

                     Unija bi stoga trebala podržati projekt za uspostavu izvedivosti razvoja dobrovoljnog međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom na temelju otvorenih međunarodnih standarda,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Radi provedbe Strategije EU-a protiv nezakonitog vatrenog oružja, malog i lakog oružja i pripadajućeg streljiva pod naslovom „Osiguravanje oružja, zaštita građana” („Strategija EU za SALW”) te promicanja mira i sigurnosti Unija podupire projekt za proučavanje izvedivosti uspostave međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje politika i praksi za sigurno i zaštićeno upravljanje SALW-om i streljivom.
               Projekt se sastoji od dviju faza: „faze I.” i „faze II.”.

                           —

                           Tijekom faze I., u prvoj godini provedbe, provodi se studija izvedivosti radi razvoja međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom („AAMVS”), u svrhu istraživanja mogućnosti primjerenih metodologija i alata za procjenu rizika i kvalitete.

                           —

                           Podložno stavku 2., tijekom faze II., na temelju ishoda studije izvedivosti iz faze I., razvija se koncept za stvaranje AAMVS-a.

                     Opis projekta naveden je u Prilogu.

               2.   Vijeće na temelju ishoda studije izvedivosti koja proizlazi iz faze I. projekta odlučuje o provedbi faze II. projekta.

            Članak 2.

               1.   Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

               2.   Tehničku provedbu projekta iz članka 1. izvršava Međunarodni centar za humanitarno razminiranje u Ženevi (GICHD) i njegova specijalizirana agencija Savjetodavni tim za upravljanje streljivom (AMAT).

               3.   GICHD obavlja zadaće pod odgovornošću Visokog predstavnika. Visoki predstavnik u tu svrhu s GICHD-om sklapa potrebne aranžmane.

            Članak 3.

               1.   Financijski referentni iznos za provedbu projekta iz članka 1. koji financira Unija iznosi 1 642 109 EUR.

               2.   Iznos namijenjen pokrivanju faze I. projekta jest 821 872 EUR. Preostali iznos od 820 237 EUR upotrebljava se ako Vijeće odluči provesti fazu II. projekta.

               3.   Rashodima koji se financiraju iz referentnog iznosa utvrđenog u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.

               4.   Komisija nadzire ispravnost upravljanja rashodima iz stavka 1. U tu svrhu sklapa potrebni sporazum o financiranju s GICHD-om. Sporazumom o financiranju utvrđuje se da GICHD mora osigurati vidljivost doprinosa Unije u skladu s njegovom visinom.

               5.   Komisija nastoji sklopiti sporazum o financiranju iz stavka 4. u najkraćem mogućem roku nakon stupanja na snagu ove Odluke. Komisija obavješćuje Vijeće o bilo kakvim poteškoćama u tom postupku i o datumu sklapanja sporazuma o financiranju.

            Članak 4.

               1.   Visoki predstavnik izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih polugodišnjih opisnih izvješća koje priprema GICHD. Ta su izvješća temelj za evaluaciju koju provodi Vijeće.

               2.   Komisija izvješćuje Vijeće o financijskim aspektima projekta iz članka 1.

            Članak 5.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
            Ova Odluka prestaje važiti 14 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz članka 3. stavka 4., osim ako Vijeće odluči produljiti važenje Odluke kako bi se omogućilo provedbu faze II. projekta, ili, ako se u tom razdoblju ne sklopi sporazum, šest mjeseci nakon datuma njezina stupanja na snagu.

            Sastavljeno u Bruxellesu 7. srpnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  https://www.un.org/disarmament/publications/more/securing-our-common-future/

            PRILOG
            PROJEKT ZA RAZVOJ MEĐUNARODNO PRIZNATOG SUSTAVA ZA POTVRĐIVANJE UPRAVLJANJA ORUŽJEM I STRELJIVOM NA TEMELJU OTVORENIH MEĐUNARODNIH STANDARDA
            1.   Obrazloženje za potporu ZVSP-a
            Cilj je ovog projekta poboljšati sigurnost i zaštitu zaliha malog i lakog oružja (SALW) i streljiva razvojem međunarodno priznatog sustava kojim bi se državama omogućilo neovisno potvrđivanje/certificiranje usklađenosti s otvorenim međunarodnim standardima, na dobrovoljnoj osnovi, čime bi države pokazale svoju sposobnost rješavanja i sprečavanja preusmjeravanja i slučajnih eksplozija.
            Preusmjeravanjem i nezakonitim širenjem SALW-a i streljiva potiču se kriminal, terorizam, oružano nasilje i nestabilnost, čime se ugrožavaju održivi razvoj, dobro upravljanje, zakon i red, kao i pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, pravosuđu i drugim građanskim pravima. Osim toga, nezakoniti SALW može se upotrijebiti za počinjenje ili olakšavanje teških djela rodno uvjetovanog nasilja. Preusmjeravanjem i nezakonitim širenjem SALW-a i streljiva mogu se ugroziti mir i sigurnost, čime se destabiliziraju države i društva te naposljetku i cijele regije. Tako se ugrožava napredak u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 16 (mir, pravda i snažne institucije), ali i cilja br. 5 (rodna ravnopravnost) i cilja br. 11 (održivi gradovi i zajednice).
            Sigurno, zaštićeno i održivo upravljanje nacionalnim zalihama SALW-a i streljiva ključno je za suzbijanje njihova nezakonitog širenja. Neučinkovito upravljanje zalihama ključan je čimbenik koji omogućuje preusmjeravanje oružja i streljiva sa zakonitih tržišta na nezakonita. Upravljanje zalihama posebno je nestabilno u državama zahvaćenima nasilnim sukobima ili onima sa slabim institucijama i upravljačkim strukturama. U takvim se kontekstima poticanjem sigurnog, zaštićenog i održivog upravljanja zalihama promiče preuzimanje odgovornosti nacionalnih tijela za sprečavanje preusmjeravanja SALW-a i streljiva, čime se doprinosi jačanju stabilnosti, razvoja i dobrog upravljanja.
            Unija i njezine države članice pomažu trećim zemljama da poboljšaju upravljanje nacionalnim zalihama i njihovu sigurnost jačanjem nacionalnih zakonodavnih i administrativnih okvira i institucija kojima se reguliraju zakonita opskrba SALW-om i streljivom za obrambene i sigurnosne snage te upravljanje takvim zalihama. Međutim, teško je izmjeriti učinak te pomoći. Trenutačno ne postoji međunarodni mehanizam kojim bi se trećim zemljama omogućilo da dokažu usklađenost s regulatornim zahtjevima i tehničkim i upravljačkim standardima. To može biti problematično za države koje su uložile u poboljšanje svojih politika i prakse upravljanja SALW-om i streljivom, ali koje ne potiču pouzdanje i povjerenje međunarodnih partnera zbog dosadašnjih rezultata u pogledu preusmjeravanja i lošeg upravljanja zalihama i njihove sigurnosti.
            Iako postoje razni međunarodni standardi, smjernice i najbolja praksa za upravljanje zalihama i njihovu sigurnost, ne postoji standardizirana i međunarodno priznata metodologija za provedbu neovisnih procjena i potvrđivanje usklađenosti s tim standardima. U mnogim sektorima, industrijskim i vladinim, kako bi se pokazala kvaliteta, sigurnost i zaštita proizvoda i usluga te usklađenost s međunarodnim normama, potreban je neki oblik jamstva koje uključuje certificiranje ili potvrđivanje. Izdavanje certifikata koje uređuje Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) dobro je poznat primjer. Ista se metoda može primijeniti na sigurno i zaštićeno upravljanje zalihama SALW-a i streljiva.
            Sustav certificiranja ili potvrđivanja omogućio bi državi koja je uložila u upravljanje zalihama i njihovu sigurnost da dobrovoljno dokaže kako je njezin sustav upravljanja SALW-om i streljivom (tj. politike i praksa) usklađen s međunarodno priznatim standardima. Dobrovoljna certifikacija nacionalnih politika i prakse upućivala bi na to da se pristupilo rješavanju rizika od slučajne eksplozije i preusmjeravanja te da su ti rizici ublaženi zbog neovisno provjerene provedbe otvorenih međunarodnih standarda. Osim toga, jamstvom bi se izgradilo povjerenje lokalnih zajednica, kao i regionalnih i međunarodnih partnera, u sposobnost države da učinkovito upravlja svojim zalihama, bez potrebe za tim da država otkriva informacije koje se odnose na prirodu i veličinu njezinih zaliha SALW-a i streljiva. Certificiranje bi se također moglo upotrijebiti za procjene rizika od preusmjeravanja koje provode države koje opskrbljuju oružjem u kontekstu kontrole izvoza oružja (kao što su one navedene u članku 11. Ugovora o trgovini oružjem (UTO) i mjerilu 7. Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (1)).
            Nadalje, u pogledu suradnje i pomoći u području kontrole SALW-a i streljiva, potvrđivanjem i certificiranjem mogu se pružiti smjernice u odlukama o programiranju i oni mogu poslužiti kao temelj za procjenu učinka prošlih aktivnosti pomoći.
            Ovaj je projekt važan i u kontekstu aktualnog rada Skupine vladinih stručnjaka (GGE) koja ispituje probleme koji proizlaze iz gomilanja viška zaliha konvencionalnog streljiva, kao odgovor na donošenje Rezolucije Opće skupštine UN-a 72/55 iz prosinca 2017.
            2.   Uvod
            Ovim će se projektom proučiti izvedivost uspostave međunarodno priznatog sustava potvrđivanja/certificiranja za politike i praksu upravljanja SALW-om i streljivom. Rizik od preusmjeravanja SALW-a i streljiva neovlaštenim akterima prisutan je duž cijelog lanca opskrbe: od proizvodnje do prijenosa (izvoza, provoza i uvoza) preko stvaranja zaliha (skladištenja i upotrebe) do odlaganja (prijenosa i uništavanja). Zalihe streljiva također predstavljaju rizik od slučajnih eksplozija, posebno pri skladištenju, ali potencijalno i na drugim točkama lanca opskrbe zalihama. Rješavanje tih izazova odgovornost je države i za njega je potreban sveobuhvatan pristup životnog ciklusa u skladu s nacionalnim i međunarodnim standardima i mjerama, uključujući, ali ne ograničavajući se na, međunarodne tehničke smjernice za streljivo (IATG), Modularni kompendij o provedbi kontrole malog oružja (MOSAIC), najbolju praksu koju izdaje Organizacija za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i publikaciju Organizacije sjevernoatlantskog ugovora o skladištenju i prijevozu zajedničkog streljiva (NATO-ASTP).
            Glavni je cilj ovog projekta podržati uspostavu sigurnih, zaštićenih i održivih politika i prakse u pogledu upravljanja SALW-om i streljivom u zemljama u kojima je već bilo preusmjeravanja i slučajnih eksplozija. Konkretno, projektom će se stvoriti i analizirati mogućnosti za međunarodno priznato potvrđivanje/certificiranje politika i prakse za sigurno i zaštićeno upravljanje SALW-om i streljivom duž cijelog lanca opskrbe. Projektom će se poduprijeti razvoj sustava kojim bi se državama omogućilo da neovisnom procjenom dobrovoljno dokažu da se pristupilo rješavanju tih pitanja i da su njihova praksa i politike upravljanja oružjem u skladu s otvorenim međunarodnim standardima.
            Ovim se projektom podupire provedba Strategije EU-a protiv nezakonitog vatrenog oružja, malog i lakog oružja i pripadajućeg streljiva („Strategija EU-a za SALW”). Cilj mu je jačanje kapaciteta država korisnica u provedbi Akcijskog programa UN-a, Međunarodnog instrumenta za praćenje (ITI), UTO-a, Programa održivog razvoja do 2030. (posebno ciljeva 16. (cilj 16.4.), 5. i 11.) i Programa glavnog tajnika UN-a za razoružanje (2018., djelovanje 22.: Razoružanje kojim se spašavaju životi). Provedbom projekta povećat će se transparentnost i odgovornost u upravljanju konvencionalnim oružjem i streljivom u skladu s međunarodnom dobrom praksom, uključujući IATG, MOSAIC, smjernice OESS-a i NATO-AASTP. Projektom će se također uzeti u obzir zaključci Ureda UN-a za poslove razoružanja i napori uloženi u upravljanje rodno osjetljivim oružjem i streljivom.
            3.   Opća svrha i glavni ciljevi projekta
            Opća je svrha ovog projekta globalno poboljšana sigurnost i zaštita zaliha SALW-a i streljiva razvojem međunarodno priznatog sustava kojim bi se omogućilo neovisno potvrđivanje/certificiranje usklađenosti s otvorenim međunarodnim standardima za upravljanje nacionalnim zalihama malog oružja i streljiva.
            Željeni ishod projekta namijenjen je trećim zemljama (onima koje nisu države članice EU-a) koje su suočene s izazovima u pogledu sigurnog i zaštićenog upravljanja oružjem i streljivom, koji su doveli do preusmjeravanja oružja i nenamjernih eksplozija.
            Radi čitkosti u ovom će se prijedlogu međunarodne priznate sustave za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom u skladu s otvorenim međunarodnim standardima nazivati sustavima za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom ili AAMVS.
            Kako bi se to postiglo, glavni su ciljevi projekta sljedeći:

                        (a)

                        provesti studiju izvedivosti o mogućnostima razvoja sustava za potvrđivanje upravljanja streljivom razvojem primjerene metodologije i alata za procjenu rizika i kvalitete;

                        (b)

                        na temelju rezultatâ cilja (a) razviti koncept i daljnje korake za stvaranje međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja streljivom s ciljem sprečavanja preusmjeravanja i slučajnih eksplozija zaliha oružja i streljiva.

                  4.   Opis projekta
            Zbog nesigurnosti u pogledu međunarodnih putovanja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i želje za smanjenjem putovanja zrakoplovom s obzirom na klimatske promjene, provoditelj će, bude li moguće i izvedivo, razmotriti opcije sastanaka za koje nisu potrebna putovanja (zrakoplovom).

               Faza I.: Procjena izvedivosti međunarodno priznatog sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom (AAMVS)

            4.1.   Konsolidacija projekta

               Cilj: razvoj cjelokupnog plana provedbe projekta u suradnji s ESVD-om i partnerima, razvoj opsega studije izvedivosti, uključujući metodologiju i utvrđivanje razgovora s ključnim dionicima (KSI-ovi), osnivanje stručne radne skupine (EWG) za pružanje potpore i preispitivanje studije izvedivosti te podizanje svijesti o projektu.

               Aktivnosti: posebne aktivnosti koje se obavljaju u okviru ovog ishoda i koje se provode tijekom prva dva mjeseca projekta uključuju sljedeće:

                        1.

                        Razvoj projektnog plana (1. godina, 1. mjesec): savjetovanja s glavnim projektnim timom radi dovršetka planiranja / vremenskih okvira projekta, odgovornosti te opsega i metodologije studije izvedivosti.

                        2.

                        Osnivanje EWG-a (1. godina, 1. mjesec): utvrđivanje relevantnih stručnjaka (najviše deset osoba) i upućivanje poziva da se pridruže EWG-u. EWG će biti sastavljen od stručnjaka (sa stručnim znanjem u upravljanju oružjem, provedbi nacionalnih procjena upravljanja oružjem i streljivom, akreditiranju i certificiranju, kontroli oružja i proizvodnji SALW-a i streljiva). On će pružati trajnu potporu te stručni pregled studije izvedivosti i naknadnog razvoja metodologije potvrđivanja. Projektni tim poduzet će potrebne korake kako bi osigurao da se u sastavu EWG-a uzmu u obzir rodna pitanja i raznolikost.

                        3.

                        Početna radionica (1. godina, 2. mjesec): organizacija jednodnevne radionice u Ženevi na kojoj će se okupiti 20 ključnih dionika (uključujući glavni projektni tim, imenovane osobe iz EU-a/ESVD-a, EWG i predstavnike partnerâ) kako bi se predstavili opseg i metodologija studije izvedivosti i pokrenuo projekt. Radionica će biti osmišljena i provedena uzimajući u obzir rod i raznolikost.

               Rezultati: izrada projektnog plana, dogovor o opsegu projekta, osnivanje EWG-a, povećana svijest o projektu, izrada sažetog izvješća s početne radionice.
            4.2.   Preliminarna analiza

               Cilj: provesti preliminarnu analizu kako bi se bolje razumjela potreba za razvojem AAMVS-a. To će biti prva ključna etapa projekta. Ako tijekom ove procjene ne bude nepremostivog protivljenja, u sklopu projekta nastavit će se rad na cjelokupnoj studiji izvedivosti.

               Aktivnosti: posebne aktivnosti koje se provode tijekom prvih pet mjeseci projekta uključuju sljedeće:

                        1.

                        Preliminarna studija (1. godina, od 2. do 5. mjeseca): prikupljanje i preispitivanje relevantne literature, instrumenata, smjernica, postupaka i otvorenih standarda koji se odnose na upravljanje zalihama oružja i streljiva te pružanje pregleda relevantnih međunarodnih mehanizama potvrđivanja i certificiranja.

                        2.

                        Razgovori s ključnim dionicima (1. godina, od 2. do 5. mjeseca): razvijanje metodologije za razgovore s ključnim dionicima (KSI-ovi) i upotreba te metodologije za razgovore s relevantnim akterima u području politike kako bi se razumjela potreba za razvijanjem AAMVS-a i sklonost njegovu razvijanju. KSI-ovi će se voditi putem telekomunikacija i osobno u Beču, Bruxellesu i New Yorku, kao i na marginama relevantnih sastanaka/konferencija (npr. simpozija Multinacionalne skupine za malo oružje i streljivo (MSAG), sastanaka država iz Akcijskog programa UN-a, Opće skupštine UN-a, Konferencije država stranaka UTO-a i raznih regionalnih sastanaka). KSI-ovi će se utvrditi uzimajući u obzir rod i raznolikost.

                        3.

                        Preliminarno izvješće (1. godina, od 4. do 5. mjeseca): na temelju preliminarne studije i KSI-ova sastavljanje izvješća u kojem se objašnjava potreba za stvaranjem AAMVS-a. U izvješću će se jasno navesti hoće li se nastaviti sa studijom izvedivosti, a ako to bude tako, navest će se opseg studije.

               Rezultati: preliminarna studija, metodologija i analiza KSI-ova, pripremni dokument o razvijanju AAMVS-a.
            4.3.   Studija izvedivosti

               Cilj: procjena izvedivosti i mogućnosti za razvoj AAMVS-a razvijanjem primjerene metodologije i alatâ za procjenu rizika i kvalitete. Studija izvedivosti temeljit će se na sljedećih sedam pitanja koja se odnose na uspostavu AAMVS-a:

                        —

                        Je li sustav tehnički i operativno izvediv?

                        —

                        Je li sustav pravno izvediv?

                        —

                        Je li sustav ekonomski/komercijalno izvediv?

                        —

                        Je li sustav politički izvediv?

                        —

                        Je li sustav izvediv u pogledu vojne sigurnosti?

                        —

                        Je li sustav izvediv u smislu sigurnosti i zaštite za zajednicu?

                        —

                        Je li sustav izvediv u razumnom roku?

               Aktivnosti: posebne aktivnosti koje se obavljaju u okviru ovog ishoda i koje se provode tijekom prvih dvanaest mjeseci projekta uključuju sljedeće:

                        1.

                        Stručne radionice (1. godina, od 5. do 11. mjeseca): održat će se tri radionice na kojima će okupiti do deset članova stručne radne skupine (EWG) kako bi raspravljali o studiji izvedivosti i razvili je. Prve dvije radionice održat će se putem interneta, dok će treća radionica biti dvodnevno događanje u Ženevi. Prva radionica bit će posvećena preispitivanju nalazâ preliminarnog izvješća i utvrđivanju nacrta studije izvedivosti. Druga radionica bit će posvećena istraživanju tehničkih i operativnih aspekata uspostave AAMVS-a. Prvi dan treće radionice bit će usmjeren na pravne i ekonomske aspekte takvog sustava te vremenski okvir za takav sustav, a tijekom drugog dana treće radionice u cjelini će se razmotriti studija izvedivosti. Radionice će biti osmišljene i provedene uzimajući u obzir rod i raznolikost.

                        2.

                        Izvješća sa stručne radionice (1. godina, od 5. do 11. mjeseca): nakon svake radionice sastavit će se izvješće s radionice koje će se podijeliti sa sudionicima EWG-a i ESVD-om. U izvješćima će se opisati glavna rasprava i naglasiti točke u kojima se sudionici slažu i u kojima se razilaze.

                        3.

                        Izvješće o izvedivosti (1. godina, od 11. do 12. mjeseca): izvješće u kojem se iznose mogućnosti za razvoj AAMVS-a s pomoću razvoja primjerenih metodologija i alata za procjenu rizika i kvalitete.

               Rezultati: stručne radionice i izvješća te izvješće o izvedivosti u kojem se iznose mogućnosti za međunarodni sustav potvrđivanja/certificiranja upravljanja zalihama oružja i streljiva.
            4.4.   Godišnji sastanci o potvrđivanju/certificiranju zaliha oružja i streljiva

               Cilj: podizanje svijesti o projektu, predstavljanje napretka projekta i razmjena iskustava među državama članicama Unije i partnerima o postojećim međunarodnim metodologijama i sustavima za potvrđivanje/certificiranje.

               Aktivnosti: do dva jednodnevna sastanka (na kraju prve odnosno druge godine projekta). Sastanci će se održavati u Bruxellesu i bit će posvećeni okupljanju dionika, među ostalim država članica Unije, predstavnika ESVD-a i Komisije te relevantnih partnera, kako bi se podigla svijest o projektu i predstavila studija izvedivosti (kraj faze I.) te metodologija i alati za procjenu rizika i kvalitete (kraj faze II.).
            Prvi godišnji sastanak bit će druga ključna etapa projekta.

               Rezultati: razmjene informacija među dionicima o mjerama za sprečavanje preusmjeravanja i rješavanje tog problema, izvješće sa sastanka.
            Vijeće će razmotriti studiju izvedivosti koja proizlazi iz faze I. i odlučit će o nastavku projekta i provedbi faze II. Projekt će isteći nakon 14 mjeseci, osim ako Vijeće donese odluku o njegovu produljenju kako bi se omogućila provedba faze II. Određivanjem isteka na 14 mjeseci, umjesto 12 mjeseci, Vijeću se daje dovoljno vremena da razmotri ishod studije izvedivosti.

               Faza II.: Izrada plana za stvaranje sustava za potvrđivanje upravljanja oružjem i streljivom (AAMVS)

            4.5.   Razvoj metodologije, alata i resursa za potvrđivanje/certificiranje

               Cilj: većina faze II. bit će posvećena izradi koncepta i razvojnog plana za uspostavu AAMVS-a.
            Napomena 1.: Provedba faze II. ovisit će o novoj odluci Vijeća o proširenju projekta na osnovi ishoda studije izvedivosti (faza I.).

               Aktivnosti: posebne aktivnosti koje se obavljaju u okviru ovog ishoda i koje se provode tijekom druge godine projekta uključuju sljedeće:

                        —

                        Projektni plan faze II. (2. godina, 1. mjesec): savjetovanja s glavnim projektnim timom radi dovršetka planiranja / vremenskih okvira u fazi II., odgovornosti, suradnje i opsega tehničke pomoći (tj. regionalnih radionica i posjetâ u okviru pilot-procjena/potvrđivanja radi testiranja metodologije).

                        —

                        Radionica o planiranju u fazi II. (2. godina, 2. mjesec): organizacija jednodnevne radionice u Ženevi na kojoj će se okupiti 20 ključnih dionika (uključujući glavni projektni tim, predstavnike međunarodnih tijela za normizaciju, predstavnike tijela za certificiranje, imenovane osobe iz EU-a/ESVD-a, EWG i predstavnike partnerâ) kako bi se dogovorili o opsegu i sadržaju AAMVS-a.

                        —

                        Stručne radionice o razvoju metodologije (2. godina, mjeseci od 3. do 8.): tri radionice na kojima će se okupiti stručna radna skupina (EWG) i stručnjaci za certificiranje i akreditaciju međunarodnih standarda kako bi raspravljali o razvojnom planu za stvaranje AAMVS-a i izradili nacrt tog plana. Dvije radionice održat će se putem interneta, dok će treća radionica biti jednodnevno događanje u Ženevi.

                        —

                        Radionica za potvrđivanje (2. godina, 9. mjesec): jednodnevna radionica za potvrđivanje u Ženevi na kojoj će se okupiti 20 sudionika i kojom će se projektnom timu, EWG-u i stručnjacima za certificiranje i akreditaciju međunarodnih standarda pružiti prilika da predstave razvojni plan za AAMVS. Ta bi radionica poslužila ne samo za podizanje svijesti o prednostima i modalitetima AAMVS-a već i za utvrđivanje konkretnih koraka koje treba poduzeti kako bi se osigurali razvoj i provedba AAMVS-a. Radionica će biti osmišljena i provedena uzimajući u obzir rod i raznolikost.

                        —

                        Dovršetak razvojnog plana za AAMVS i utvrđivanje sljedećih koraka (2. godina, mjeseci od 10. do 12.): izmjena plana na osnovi povratnih informacija s radionice za potvrđivanje i objava razvojnog plana.

               Rezultati: utvrđivanje plana za razvoj AAMVS-a.
            5.   Praćenje i evaluacija projekta

               Cilj: osigurati procjenu u sredini programskog razdoblja i završnu procjenu aktivnosti projekta kako bi se osiguralo da projekt ispunjava svoje ciljeve i da su rashodi projekta u skladu s dogovorenim proračunom.

               Aktivnosti: projekt će uključivati i unutarnje praćenje i vanjsku evaluaciju.

                        —

                        Vijeće će se redovito izvješćivati o napretku provedbe projekta.

                        —

                        Unutarnje praćenje: na osnovi sustava upravljanja utemeljenog na rezultatima koji se primjenjuje unutar AMAT-a i koji podupire glavno projektno osoblje.

                        —

                        Vanjska evaluacija: u suradnji s Vijećem zapošljava se vanjski evaluacijski tim (tj. neovisni savjetnici koji ne rade za GICHD ili Uniju u vrijeme provedbe projekta) koji će provesti preispitivanje u sredini programskog razdoblja i završnu procjenu projekta.
                        Preispitivanje u sredini programskog razdoblja i završna procjena održat će se u Bruxellesu, ako je to moguće neposredno nakon godišnjih sastanaka (vidi 4.4.). Preispitivanje u sredini programskog razdoblja bit će dvodnevna radionica na kojoj će se okupiti ESVD, predstavnici država članica Unije i partneri. Događanje u okviru završne procjene bit će dvodnevni sastanak na kojem će sudjelovati ESVD, predstavnici država članica Unije i predstavnici partnera.

                        —

                        Projekt će uključivati financijsku reviziju u skladu sa zahtjevima Unije.

               Rezultati: izvješće o procjeni učinaka projekta, financijska revizija.
            6.   Provedbene agencije i partnerstva
            GICHD, putem AMAT-a, vodeća je provedbena agencija za projekt. Konkretno, AMAT će predvoditi studiju izvedivosti (faza I.) i surađivati s relevantnim partnerima na razvoju koncepta metodologije i alata za procjenu (faza II.).
            Prijedlozi za dodatne partnere, čije bi sudjelovanje bilo strukturne prirode za provedbu projekta, bit će podneseni CONOP-u radi postizanja dogovora. Usto, potencijalni partneri uključuju centar Small Arms Survey (SAS), Conflict Armament Research (CAR) i Golden West Humanitarian Foundation (GWHF). Pod vodstvom AMAT-a, SAS i CAR projektu će doprinijeti znatnim znanjem i stručnošću svojih institucija u svim aspektima preusmjeravanja, upravljanja lancem opskrbe i kontrole izvoza (UTO i Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP). GWHF obvezat će se da će poduprijeti interne resurse AMAT-a pružanjem tehničke pomoći pri razvoju i provedbi kriterijâ procjena/potvrđivanja.
            Kako bi se osigurala najviša kvaliteta ishodâ projekta, tražit će se operativna partnerstva s organizacijama specijaliziranima za procjenu rizikâ, sposobnosti i analiza koji se odnose na upravljanje streljivom i oružjem, uključujući predstavnike vojnih organizacija, među ostalim Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora (NATO) i Multinacionalne skupine za malo oružje i streljivo (MSAG), te s organizacijama specijaliziranima za razvoj certificiranja standardâ upravljanja i povezane akreditacije. AMAT će se također povezati s aktualnim projektima kontrole SALW-a te fizičke sigurnosti i upravljanja zalihama (PSSM) koje financira Unija, kao što su SEESAC, iTrace i PSSM Sahel, s ciljem razmjene iskustava i izvučenih pouka.
            7.   Trajanje i mogući sljedeći koraci
            Predviđeno trajanje projekta je 24 mjeseca. Početna odluka Vijeća prestat će važiti nakon 14 mjeseci te će projekt stoga isteći nakon 14 mjeseci, osim ako Vijeće odluči produljiti projekt. Aktivnosti faze I. projekta trebale bi biti dovršene u prvoj godini provedbe. Vijeće će biti pozvano da odluči o njegovu produljenju prije prestanka važenja početne odluke.
            8.   Vidljivost EU-a
            GICHD/AMAT bit će dužan poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi objavio da je taj projekt financirala Unija, u skladu sa zahtjevima u pogledu komunikacije i vidljivosti za vanjsko djelovanje EU-a – 2018., koje je objavila Europska komisija. Potpora Unije bit će spomenuta i u pozivnicama i drugim dokumentima koji se šalju sudionicima različitih događanja. Gdje je to moguće, GICHD/AMAT osigurat će da Unija bude zastupljena na događanjima koja se podupiru na temelju ove Odluke.

               (1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).