title: Odluka Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2018/795 od 22. svibnja 2018. o privremenoj zabrani stavljanja na tržište, distribucije i prodaje binarnih opcija malim ulagateljima iz Europske unije u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               1.6.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 136/31

         ODLUKA EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA (EU) 2018/795
   od 22. svibnja 2018.
   o privremenoj zabrani stavljanja na tržište, distribucije i prodaje binarnih opcija malim ulagateljima iz Europske unije u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
   ODBOR NADZORNIH TIJELA EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 5., članak 43. stavak 2. i članak 44. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a posebno njezin članak 40.,
   uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2017/567 od 18. svibnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu definicija, transparentnosti, kompresije portfelja te nadzornih mjera za intervenciju u području proizvoda i pozicija (3), a posebno njezin članak 19.,
   budući da:
   1.   UVOD

               (1)

               Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) i nekoliko nacionalnih nadležnih tijela posljednjih godina su primijetili ubrzani rast stavljanja na tržište, distribucije i prodaje binarnih opcija malim ulagateljima diljem Europske unije. Binarne opcije su inherentno rizični i složeni proizvodi kojima se trguje često špekulativno. ESMA i nacionalna nadležna tijela primijetili su i da ponuda binarnih opcija malim ulagateljima sve više sadrži agresivne marketinške tehnike, a sve je manje transparentnih informacija čime se malim ulagateljima uskraćuje razumijevanje rizika na kojima se temelje ti proizvodi. ESMA i nacionalna nadležna tijela izrazili su veliku zabrinutost zbog sve većeg broja malih ulagatelja koji trguju tim proizvodima i koji gube novac. Njihova se zabrinutost temelji i na brojnim žalbama koje su primili od malih ulagatelja iz cijele Europske unije koji imaju značajne gubitke zbog trgovanja binarnim opcijama.

               (2)

               Ta značajna zabrinutost o zaštiti ulagatelja potaknula je ESMA-u na niz neobvezujućih radnji. Od lipnja 2015. ESMA koordinira rad zajedničke skupine koja je uspostavljena kako bi se riješili problemi povezani s nizom ponuditelja sa sjedištem u Cipru koji malim ulagateljima nude binarne opcije, ugovore za razlike (engl. contracts for difference, CFD) i druge špekulativne proizvode prekogranično diljem Europske unije (4). Nadalje, od srpnja 2015. ESMA koordinira radnu skupinu koja se sastoji od zaposlenika ESMA-e i nacionalnih nadležnih tijela čiji je cilj nadzirati ponudu binarnih opcija i CFD-ova na masovnom tržištu malih ulagatelja te poticati jedinstvene pristupe nadziranja na tom području diljem Europske unije. ESMA također promiče konvergenciju nadzora u Europskoj uniji s obzirom na ponudu binarnih opcija malim ulagateljima tako što je izdala mišljenje (5) i niz pitanja i odgovora (6) u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) br. 1095/2010. ESMA je izdala i upozorenja (7) u kojima ističe zabrinutost s obzirom na rizike koje predstavlja nekontrolirana ponuda, među ostalim, binarnih opcija malim ulagateljima.

               (3)

               Iako su navedene radnje imale određeni dobar učinak (8), ESMA smatra da značajna zabrinutost o zaštiti ulagatelja i dalje postoji.

               (4)

               Dana 18. siječnja 2018. ESMA je objavila poziv na iskaz mišljenja o predloženim interventnim mjerama u pogledu stavljanja na tržište, distribucije i prodaje binarnih opcija i CFD-ova malim ulagateljima (poziv na iskaz mišljenja) (9). Poziv je bio otvoren do 5. veljače 2018. ESMA je primila gotovo 18 500 (10) odgovora. Od navedenog broja odgovora 82 su poslali ponuditelji, strukovna udruženja, burze i brokeri koji se bave trgovanjem binarnim opcijama i/ili CFD-ovima, 10 su poslali predstavnici potrošača, a preostale odgovore pojedinci. Slanje velikog broja odgovora od pojedinaca olakšali su i proslijedili ponuditelji binarnih opcija i/ili CFD-ova. Poziv na iskaz mišljenja otkrio je veliku zabrinutost prve kategorije subjekata koji su odgovorili, pogotovo ponuditelja proizvoda, da bi na njihovo poslovanje predložene mjere imale loš učinak. Na predložene mjere požalio se i niz pojedinaca koji su izrazili da su voljni nastaviti trgovati binarnim opcijama.

               (5)

               ESMA je pažljivo razmotrila navedene izražene zabrinutosti. Međutim, nakon uspoređivanja navedenih zabrinutosti i prepoznate značajne zabrinutosti o zaštiti ulagatelja koja je dodatno utvrđena odgovorima od gotovo svih predstavnika potrošača i niza pojedinaca u kojima snažno podržavaju predložene mjere, ESMA smatra kako je potrebno nametnuti privremenu zabranu stavljanja na tržište, distribucije i prodaje binarnih opcija malim ulagateljima u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 600/2014.

               (6)

               Mjera koja je nametnuta sukladno članku 40. Uredbe (EU) br. 600/2014 mora se preispitivati u odgovarajućim vremenskim razdobljima, a najmanje svaka tri mjeseca. ESMA će preispitivanjem navedene mjere spriječiti bilo kakve prakse izbjegavanja koje mogu nastati. Ako se mjera ne obnove nakon tri mjeseca, prestaje važiti.

               (7)

               Radi sprečavanja sumnje, pojmovi koji se upotrebljavaju u ovoj Odluci imaju isto značenje kao i pojmovi u Direktivi 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) i Uredbi (EU) br. 600/2014, uključujući definiciju izvedenica.

               (8)

               Privremena zabrana ESMA-e udovoljava uvjetima koji su utvrđeni člankom 40. Uredbe (EU) br. 600/2014 iz razloga objašnjenih u nastavku.

         2.   OPIS TRŽIŠTA MALIH ULAGATELJA ZA BINARNE OPCIJE I POSTOJANJE PREPOZNATE ZNAČAJNE ZABRINUTOSTI O ZAŠTITI ULAGATELJA (ČLANAK 40., STAVAK 2. TOČKA (a) UREDBE (EU) br. 600/2014)

               (9)

               Binarne opcije predstavljaju svaku gotovinski namirenu izvedenicu u kojoj isplata fiksnog novčanog iznosa ovisi o tome je li se dogodio jedan ili više posebnih događaja povezanih s cijenom, razinom ili vrijednosti temeljne imovine u trenutku ili prije dospijeća izvedenice (12) (npr. temeljna je imovina dosegla određenu cijenu (izvršna cijena) po dospijeću).

               (10)

               Binarne opcije omogućuju ulagatelju klađenje na pojavu određenog događaja povezanog s cijenom, razinom ili vrijednosti jedne temeljne imovine ili više temeljnih imovina (npr. dionica, valuta, roba ili indeksa). Ako se događaj ne dogodi, ulagatelj gubi svoj novac (opcija završava bez novca (engl. out-of-the-money)). Ako se događaj dogodi, opcija isplaćuje ili ugovor ostaje otvoren za mogućnost primanja isplate ako se dogodi posebni događaj (opcija završava u novcu (engl. in-the-money)). S obzirom na navedeno, binarne opcije možemo smatrati „prijedlozima da/ne”. Često se prijedlozi da/ne odnose na to je li cijena temeljne imovine, po dospijeću binarne opcije, iznad ili ispod pružene cijene (takozvana „izvršna cijena”). U određenim slučajevima izvršna cijena odgovara tržišnoj cijeni temeljne imovine u vrijeme nastanka binarne opcije ili u neko buduće određeno vrijeme. Međutim, ponuditelji binarnih opcija nude niz mogućih tržišnih ishoda na koje se ulagatelji mogu kladiti (13).

               (11)

               Bitno je naglasiti kako sve binarne opcije, bez obzira na to jesu li stavljene na tržište, distribuirane ili prodane pod drugim nazivom, spadaju u područje primjene ove Odluke. Upućuje se, na primjer, na opcije sve ili ništa (engl. all-or-nothing), opcije u kojima trgovac mora pravilno predvidjeti kretanje vrijednosti sredstva kojim trguje nakon isteka određenog vremena (engl. up-or-down), opcije trendova, digitalne opcije i opcije koje postaju dobitne kada cijena dosegne određenu točku (engl. one-touch).

               (12)

               Isto tako je potrebno osigurati da ova Odluka obuhvaća binarne opcije koje imaju nekoliko različitih prethodno utvrđenih uvjeta koji moraju biti ispunjeni (ili ne) prije plaćanja. Neki subjekti koji su odgovorili na poziv na iskaz mišljenja istaknuli su, npr., slučaj binarnih opcija u kojima se omogućuje isplata (i) predviđenog iznosa ako temeljna imovina udovoljava unaprijed postavljenim uvjetima (npr. vrijednost temeljne imovine raste na određeni datum) i (ii) dodatnog predviđenog iznosa (bonus) ako temeljna imovina udovoljava još jednom predviđenom uvjetu (npr. vrijednost temeljne imovine raste iznad određenog postotka). U navedenom i sličnim slučajevima isplata ukupnog iznosa dvaju predviđenih iznosa u točkama (i) i (ii) bila bi jednaka isplati predviđenog fiksnog iznosa u svrhe iz članka 1. stavka 2. točke (c) ove Odluke.

               (13)

               Nekoliko nacionalnih nadležnih tijela iskazalo je zabrinutost zbog binarnih opcija koje ne udovoljavaju bilo kakvim stvarnim potrebama malih ulagatelja (za razliku od drugih vrsta opcija koje mogu igrati važnu ulogu u zaštiti od izloženosti prema određenoj imovini) (14). Nadalje, nekoliko nacionalnih nadležnih tijela izrazilo je zabrinutost zbog rizika povezanih s bitnim značajkama binarnih opcija te temeljnih sukoba interesa i sukoba interesa koje je nemoguće kontrolirati povezanih s ponudom tih proizvoda malim ulagateljima. Navedeni se rizici često povećavaju zbog agresivnih marketinških tehnika koje upotrebljavaju ponuditelji binarnih opcija. Nekoliko nadležnih nacionalnih tijela naglasilo je i da navedeni proizvodi privlače ponašanje kompulzivnog kockanja. Prema istraživanju koje je provelo tijelo za nadzor financijskog sektora UK-FCA (engl. Financial Conduct Authority) iz Ujedinjene Kraljevine, određeni ulagatelji klade se učestalo u razdoblju od nekoliko dana ili tjedana, bez obzira na to što ukupno gledano gube novac. Prema istom istraživanju, otkrivena je sličnost između strukture isplate i vremenskog okvira binarnih opcija i kockarskih proizvoda (15). Navedene zabrinutosti pokazale su se opravdanima na područjima ovlasti nekoliko nadležnih tijela uz većinu malih ulagatelja iz istih područja ovlasti koji obično gube novac, što je dokaz u ovoj Odluci (16).

               (14)

               U skladu s izvješćem Međunarodne organizacije komisija za vrijednosne papire (IOSCO) o IOSCO-ovu istraživanju o izvanburzovnim (OTC) proizvodima u kojima se upotrebljava financijska poluga namijenjeni malim ulagateljima (17) (IOSCO-ovo izvješće), taj je tržišni sektor također bio podvrgnut značajnom regulatornom nadzoru na nizu drugih područja ovlasti koja ne spadaju pod Europsku uniju zbog složene i rizične prirode, među ostalim, binarnih opcija i učestalog prekograničnog poslovanja ponuditelja proizvoda koji uglavnom trguju putem interneta (18). Prema IOSCO-ovu izvješću, „prema izvješćima nedavnih istraživanja provedenih na nekoliko nacionalnih tržišta velika većina ulagatelja u [binarne opcije i druge špekulativne proizvode] vrlo često gube novac” (19).

               (15)

               Uvjet koji je naveden u članku 40. stavku 2. točki (a) Uredbe (EU) br. 600/2014 glasi da mora postojati, među ostalim, značajna zabrinutost o zaštiti ulagatelja. Prilikom određivanja postojanja značajne zabrinutosti o zaštiti ulagatelja, ESMA je procijenila važnost kriterija i čimbenika navedenih u članku 19. stavku 2. Delegirane uredbe (EU) 2017/567. Nakon razmatranja važnih kriterija i čimbenika, ESMA je zaključila da postoji značajna zabrinutost o zaštiti ulagatelja iz sljedećih razloga.

         2.1.   Stupanj složenosti i transparentnosti binarnih opcija

               (16)

               Binarne opcije su složeni financijski instrumenti (20). Složenost strukture formiranja cijena predstavlja opasnost za značajne asimetričnosti informacija između ponuditelja i malih ulagatelja i zbog toga nastaju zabrinutosti o zaštiti ulagatelja. Nadalje, postoji niz bitnih značajki zbog kojih su binarne opcije malim ulagateljima složene i teško ih je razumjeti.

               (17)

               Ponuditelji binarnih opcija obično postavljaju cijene binarnih opcija na temelju tržišnih vjerojatnosti ili vjerojatnosti koje su nastale na drugi način za određeni događaj koji se događa prije primjene raspona cijena ili nekog drugog oblika transakcijske naknade na svaku opciju i tako nastaje negativni očekivani prinos za ulagatelja (21).

               (18)

               Najučestalije binarne opcije nude relativno veliki prinos za statistički manje vjerojatne događaje i obrnuto (22).

               (19)

               Navedena struktura cijena binarnih opcija stvara niz izazova malim ulagateljima. Prije svega, mali ulagatelji moraju zbog struktura cijena točno procijeniti vrijednost opcije s obzirom na očekivanu vjerojatnost odvijanja referentnog događaja. Iako mali ulagatelji mogu upotrijebiti uobičajene alate za istraživanje i cijene, poput formule Black-Scholes za utvrđivanje cijene binarnih opcija, suočeni su sa značajnim asimetričnostima informacija u odnosu na ponuditelje. Ponuditelji imaju puno opširniji pristup informacijama i sustavima za pravilno utvrđivanje cijena i vrijednosti navedenih proizvoda. Prije svega, ponuditelji binarnih opcija imaju pristup povijesnim podatcima o cijenama, npr. zabilježenim informacijama o cijenama od burze ili pružatelja usluga dostave podataka u odnosu na određenu temeljnu imovinu, a ti podatci obično nisu dostupni malim ulagateljima. Ponuditelji binarnih opcija obično imaju mnogo više iskustva u ugovorima o utvrđivanju cijena od malih ulagatelja i mnogo je veća vjerojatnost da su razvili napredne metodologije utvrđivanja cijena. Nadalje, mali ulagatelji možda neće cijeniti činjenicu da, ako trgovanje ima izuzetno kratak rok ili ako se pozicija zatvori točno prije dospijeća, a čimbenici koji su upotrijebljeni za utvrđivanje cijene opcija, poput povijesne volatilnosti, imaju zanemariv učinak na vrijednost opcije. Time se ograničava mogućnost malih ulagatelja da na odgovarajući način procjene vrijednost opcije, čak i ako upotrebljavaju dostupne alate za utvrđivanje cijene. Osim toga, zbog primjene raspona cijena i drugih transakcijskih naknada mali ulagatelji trebali bi redovito i značajno nadmašiti očekivane prinose na ulaganja („nadmašiti očekivanja”) kako bi ostvarili dobit od trgovanja. Zbog toga ESMA smatra da je malim ulagateljima teško doći do informirane procjene profila rizika i prinosa za proizvod.

               (20)

               Zajednički učinak strukture utvrđivanja cijena i primjene transakcijskih naknada na svako trgovanje jest taj što velika većina računa malih ulagatelja gubi novac na zbirnoj razini (čak i ako ostvaruju kratkoročnu dobit), a ponuditelji, koji su obično izravna druga strana u trgovanju, dugoročno zarađuju na ulagateljima zahvaljujući njihovim gubitcima u trgovanju i kroz naknade za transakcije.

               (21)

               Određeni ponuditelji nude trajnu razliku između cijene kupnje i cijene prodaje (engl. two-way pricing) i ulagateljima nude mogućnost ulaza i izlaza iz trgovanja tijekom trajanja binarne opcije. U takvim slučajevima ulagatelj može odustati od svoje pozicije prije dospijeća binarne opcije prodajom opcije natrag ponuditelju ili odricanjem uvjetovane isplate po dospijeću. Ponuditelj daje ulagatelju dio isplate u skladu s trajnom cijenom koju je ponudio ponuditelj ovisno o razlici između trenutačne tržišne cijene i fiksne izvršne cijene temeljne imovine i vremenu koje je preostalo do dospijeća.

               (22)

               Trajna razlika između cijene kupnje i cijene prodaje jest dodatna značajka koju mogu ponuditi ponuditelji binarnih opcija. Tom se značajkom unosi još više složenosti zbog čega je malim ulagateljima teže točno procijeniti vrijednost tih proizvoda ili ostvariti pozitivan prinos na ulaganje. To je zato što mali ulagatelji trebaju trajno pratiti cijene i procjenjivati očekivani rezultat. Nadalje, izlaz iz trgovanja i ulaz predstavljaju dodatan trošak za ulagatelja zbog primjene raspona cijena na ponuđenu cijenu ili putem transakcijskih naknada. (23)

               (23)

               Nadalje, mali ulagatelji Europske unije obično ulažu u binarne opcije kojima se trguje izvan mjesta izvršenja. To znači da način utvrđivanja cijene, rezultati i namira binarnih opcija nisu standardizirani. To negativno utječe na sposobnost malih ulagatelja u razumijevanju uvjeta proizvoda. Uz razlike između vrsta „prijedloga da/ne” koji čine temelj binarnih opcija, složena struktura cijena (koja ponekad uključuje razlike između cijene kupnje i prodaje) i postojanje još složenijih ponuda (poput opcija koje sadrže niz binarnih opcija) čini navedene proizvode još složenijima i još više narušava sposobnost malih ulagatelja da razumiju kako posebne značajke jedne vrste binarnih opcija ne moraju nužno postojati u drugoj vrsti opcija.

               (24)

               Osim toga, ponuditelji binarnih opcija obično su druga strana u trgovanju s malim ulagateljima gdje ponuditelj određuje cijene pri izvršenju i isplatu po dospijeću. Nadalje, ponuditelji često zahtijevaju od ulagatelja da pristanu na to da se cijene koje se upotrebljavaju u određivanju vrijednosti binarnih opcija mogu razlikovati od cijena koje su dostupne na odgovarajućem tržištu temeljnih imovina. To znači da mali ulagatelji možda neće moći svaki put provjeriti točnost cijena koje dobiju od ponuditelja. Zbog navedenih čimbenika malim je ulagateljima izrazito teško objektivno procijeniti vrijednost binarnih opcija. Izrazita složenost i slaba transparentnost koje su povezane s binarnim opcijama potvrđuju postojanje značajne zabrinutosti o zaštiti ulagatelja.

               (25)

               U odgovorima na poziv na iskaz mišljenja niz društava i strukovnih udruženja upitalo je smije li ESMA postaviti razliku između binarnih opcija kojima se trguje izvan burze i onih kojima se trguje na mjestu trgovanja. Neka su strukovna udruženja zatražila izričito isključenje sekuritiziranih izvedenica, opcija „touch” i digitalnih opcija zato što se navedeni proizvodi upotrebljavaju kao drugi izbor za naloge koji ograničavaju gubitak (engl. stop-loss order) ili mogu poslužiti kao zaštita od rizika.

               (26)

               ESMA je pažljivo razmotrila navedene odgovore. Međutim, značajke i karakteristike binarnih opcija, koje su temeljni izvor prepoznatih štetnih učinaka malim ulagateljima, ostaju iste bez obzira na to trguje li se navedenim proizvodima na mjestu trgovanja ili sekuritizirano. Drugim riječima, binarne opcije kojima se trguje na mjestu trgovanja i dalje omogućuju negativni očekivani prinos za ulagatelje, a nude strukturu isplate koja nije primjerena za zaštitu od rizika ili provedbu drugih ekonomskih radnji koje bi se mogle smatrati koristima koje kompenziraju negativne učinke. Navedene značajke ostaju iste svaki put prije dospijeća opcije. Zbog toga, sama činjenica da postoji sekundarno tržište ne mijenja temeljne značajke koje uzrokuju štetu malim ulagateljima.

         2.2.   Posebne značajke ili komponente binarnih opcija

               (27)

               Binarne opcije obično predstavljaju iznimno kratkoročna ulaganja; u nekim slučajevima binarne opcije dospijevaju nekoliko minuta nakon što se krene s trgovanjem zbog čega su izrazito špekulativne.

               (28)

               Binarni rezultat binarnih opcija znači da se uglavnom upotrebljavaju za špekuliranje. Isplata fiksnih novčanih iznosa ili nulta isplata ograničava vrijednost binarnih opcija kao alata zaštite od rizika u usporedbi s tradicionalnim opcijama koje omogućuju ulagateljima da upravljaju svojim rizikom postavljanjem „najviše razine” ili „najniže razine” određene imovine kojoj mogu biti izravno izloženi. To se ograničavanje povećava uobičajenom kratkoročnošću binarnih opcija.

               (29)

               Nadalje, cijena binarnih opcija postavlja se u skladu s vjerojatnošću odvijanja određenog događaja gdje se isplata nudi na sličan način kao i kod tradicionalnih klađenja s fiksnim izgledima (npr. klađenja na sportske događaje ili rezultate izbora). Trgovanje je obično iznimno kratkoročno, a ulagatelji mogu zaraditi ili vrlo veliki povrat ili izgubiti cijeli uloženi iznos. Navedene temeljne značajke svojstvene su i kockarskim proizvodima koji su povezani s ovisničkim ponašanjem i lošim ishodima za potrošače.

               (30)

               Kako je navedeno, ponuditelji binarnih opcija obično djeluju kao izravna druga strana u trgovanju s ulagateljem i zbog toga drže za sebe ulagateljevo trgovanje. Navedeni poslovni model postavlja interes ponuditelja u izravni sukob s interesom njegovih ulagatelja što povećava rizik od ponuditeljeve manipulacije cijenom temeljne imovine po dospijeću binarne opcije ili produljenja trajanja binarne opcije za sekunde ili milisekunde kako bi izbjegao isplatu na temelju ugovora o opciji. Rizik od sukoba interesa posebno je intenzivan kod binarnih opcija zato što struktura isplate za navedene proizvode ovisi o tome je li temeljna imovina dosegla posebnu izvršnu cijenu po dospijeću. Nacionalna nadležna tijela prepoznala su i prakse u kojima ponuditelji binarnih opcija primjenjuju asimetričnu ili nedosljednu maržu na temeljne razlike cijena na temeljnoj imovini zbog čega opcija po dospijeću završava bez novca (engl. out-of-the-money) kada bi trebala završiti u novcu (engl. in-the-money). Uz to, modeli distribucije koje je proučavala ESMA u tom sektoru tržišta sadrže određene i, ponekad, temeljne sukobe interesa (24) te pritisak za održavanjem trajnog priljeva novih klijenata povećavaju mogućnost pojave sukoba interesa.

               (31)

               S obzirom na to da struktura binarnih opcija sadrži negativne očekivane prinose, što više pozicija ulagatelj zauzme, veća je vjerojatnost da će ukupno gledano izgubiti novac (25).

               (32)

               Visoki rizik binarnih opcija kojima se trguje špekulativno te sukobi interesa između ponuditelja binarnih opcija i njihovih klijenata potvrđuju postojanje značajne zabrinutosti o zaštiti ulagatelja.

         2.3.   Opseg mogućih štetnih posljedica i razina razlike između prinosa za ulagatelje te rizik od gubitka

               (33)

               Broj ulagatelja u odnosu na navedene proizvode promjenjiv je zbog relativno kratkog vijeka trajanja računa ulagatelja u binarne opcije i aspekta prekogranične prirode navedenih radnji. Na temelju podataka koje je prikupila od niza nacionalnih nadležnih tijela (26), ESMA procjenjuje da je broj računa za trgovanje malih ulagatelja od ponuditelja CFD-ova i binarnih opcija sa sjedištem u EGP-u porastao s 1,5 milijuna u 2015. (27) na otprilike 2,2 milijuna u 2017. (28)

               (34)

               Sljedeći podatci koje je ESMA dobila od nacionalnih nadležnih tijela potvrđuju da je tržišni sektor binarnih opcija porastao diljem Europske unije:

                           i.

                           Cyprus Securities and Exchange Commission (CY-CySEC), nacionalno nadležno tijelo iz Cipra, procjenjuje da je ukupan broj aktivnih ulagatelja u binarne opcije u Cipru na kraju drugog kvartala 2017. iznosio 401 378 u usporedbi s 140 205 u 2015. (29);

                           ii.

                           Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin), nacionalno nadležno tijelo iz Njemačke, procijenilo je da u Njemačkoj postoji do 30 000 ulagatelja u binarne opcije uz ukupno tržište u Njemačkoj koje raste po godišnjoj stopi od 4 – 5 % (30);

                           iii.

                           Prema uzorku podataka ulagatelja koje su pružila društva nacionalnom nadležnom tijelu iz Ujedinjene Kraljevine, Financial Conduct Authority (UK-FCA), procjenjuje se da je broj ulagatelja koji trguju s ponuditeljima binarnih opcija iz te zemlje otprilike 40 000;

                           iv.

                           Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB), nacionalno nadležno tijelo u Italiji, na temelju istraživanja koje je provedeno u ožujku 2017. na pet podružnica ponuditelja binarnih opcija sa sjedištem u Europskoj uniji otkriveno je da broj talijanskih malih ulagatelja koji trguju binarnim opcijama porastao 2,4 % u 2016.;

                           v.

                           niz nacionalnih nadležnih tijela prijavio je kako se na područjima njihovih ovlasti naveliko trguje binarnim opcijama (31);

                           vi.

                           skoro svako nacionalno nadležno tijelo (32) prijavilo je da ponuditelji binarnih opcija koji dolaze iz drugih država članica pružaju usluge binarnih opcija na područjima njihovih ovlasti. Neka su nacionalna nadležna tijela (33) spomenula i da neki ponuditelji binarnih opcija upotrebljavaju podružnice ili vezane zastupnike za prekogranično poslovanje na područjima ovlasti domaćina; i

                           vii.

                           nacionalna nadležna tijela primijetila su povećanje broja zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad investicijskim društvima koja nude navedene proizvode (34).

               (35)

               U skladu s IOSCO-ovim izvješćem, najviše žalbi iz svih područja ovlasti s obzirom na ovlaštenje ponuditelja odnosi se na učinkovitost proizvoda (gubitci nastali ulagateljima), ulagatelje koji ne razumiju pruženi proizvod i uslugu (i njihove rizike), poteškoće pri povlačenju sredstava, agresivni/obmanjujući marketing i manipulaciju cijenama ili trgovanjem (35).

               (36)

               Navedena analiza koju je provela ESMA o očekivanim negativnim prinosima malih ulagatelja (36) temelji se i na podatcima o gubitcima malih ulagatelja koje je određeno nacionalno nadležno tijelo prijavilo ESMA-i:

                           i.

                           Nacionalno nadležno tijelo CY-CySEC provelo je analizu na uzorku računa ulagatelja u binarne opcije od 10 ponuditelja binarnih opcija od 1. siječnja 2017. do 31. kolovoza 2017. Otkrilo je da je u tom razdoblju gubitak imalo u prosjeku 87 % ulagatelja. Prosječni gubitak po računu iznosio je 480 EUR;

                           ii.

                           Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF), nacionalno nadležno tijelo u Poljskoj, otkrilo je na temelju podataka od poljskih investicijskih društava kako je 86,3 % klijenata izgubilo sredstva u 2016., odnosno 86,4 % u 2017.;

                           iii.

                           nacionalno nadležno tijelo IT-CONSOB otkrilo je na temelju istraživanja provedenog u ožujku 2017. na pet podružnica investicijskih društava koja trguju binarnim opcijama sa sjedištem u Europskoj uniji da su talijanski mali ulagatelji u binarne opcije ostvarili prosječne gubitke od 74 % u 2016., odnosno 590 EUR; a

                           iv.

                           nacionalno nadležno tijelo UK-FCA otkrilo je prema podatcima o djelovanju računa ulagatelja iz 2016. kako je od 81 % do 85 % računa ulagatelja izgubilo novac, a prosječan gubitak ulagatelja je bio između 400 GBP i 1 200 GBP. Prema podatcima izvješća ulagatelji su ostvarili dobit od trgovanja, ali imaju gubitak ako se uzmu u obzir transakcijske naknade. To znači da ulagatelji možda ne razumiju učinak transakcijski naknada na učinkovitost računa.

         2.4.   Vrsta ulagatelja

               (37)

               Binarne se opcije stavljaju na tržište, distribuiraju ili prodaju uglavnom na masovnom tržištu malih ulagatelja. Međutim, složenost binarnih opcija, kako je opisana u Odluci, otežava većini malih (za razliku od profesionalnih) ulagatelja pravilno razumijevanje i procjenu stvarnog rizika pri trgovanju navedenim proizvodima. Prema dokazima o gubitcima, koje je proučavala ESMA za račune malih ulagatelja koji su opisani u Odluci, binarne opcije nisu prikladne za male ulagatelje.

         2.5.   Marketinške i distribucijske aktivnosti s obzirom na binarne opcije

               (38)

               Iako su binarne opcije složeni proizvodi, nude se malim ulagateljima najčešće putem elektroničkih platformi za trgovanje bez investicijskog savjetovanja ili upravljanja portfeljem. U takvim je slučajevima potrebno provesti procjenu prikladnosti sukladno članku 25. stavku 3. Direktive 2014/65/EU (37). Međutim, ova procjena ne sprečava ponuditelje binarnih opcija ili njihove ulagatelje ili potencijalne ulagatelje u daljnjoj transakciji, podložno jednostavnom upozorenju ulagatelju. To se može dogoditi ako klijent nije pružio ponuditelju nikakve informacije ili mu je pružio nedovoljno informacija o svome znanju i iskustvu u području ulaganja koje je bitno za posebnu vrstu proizvoda i ako je ponuditelj zaključio da proizvod ne odgovara ulagatelju. Time se omogućuje malim ulagateljima pristup proizvodu, poput binarnih opcija koje se ne bi trebale distribuirati ulagatelju sukladno njihovim značajkama (38).

               (39)

               Isto tako, s obzirom na ESMA-ina Pitanja i odgovore (39), nacionalna nadležna tijela primijetila su prakse agresivnog marketinga te obmanjujuće marketinške komunikacije u ovom sektoru tržišta (40). One uključuju, primjerice, upotrebu sponzorskih aranžmana ili povezanost s velikim sportskim ekipama što daje obmanjujuću ideju da su složeni i špekulativni proizvodi poput binarnih opcija prikladni za masovno tržište malih ulagatelja promoviranjem opće osviještenosti o robnoj marki.

               (40)

               Nadalje, neka od nacionalnih nadležnih tijela istaknula su ne samo redovitu upotrebu obmanjujućih marketinških materijala, nego i intenzivnost i opsežnost poduzetih marketinških aktivnosti:

                           i.

                           Autorité des Marchés Financiers (FR-AMF), nacionalno nadležno tijelo u Francuskoj, izvijestilo je kako je u 2016. broj novih reklama (televizijskih, radijskih, internetskih) o špekulativnom trgovanju (binarnim opcijama, CFD-ovima, devizama) obuhvaća 36 % svih novih reklama u području financija te 45 % svih novih reklama o financijskim instrumentima (41);

                           ii.

                           nacionalno nadležno tijelo DE-BaFin napomenulo je da investicijska društva sa sjedištem pod nekom drugom ovlasti iz Europske unije, iako su mala, mogu istovremeno upotrijebiti do 200 posrednika (42); i

                           iii.

                           određena nacionalna nadležna tijela napomenula su da se distribucija binarnih opcija može odvijati putem elektroničkih igara ili automata (43).

               (41)

               Navedeni razvoji vrlo su zabrinjavajući zbog povećanja sudjelovanja malih ulagatelja u ovom sektoru tržišta.

               (42)

               Određena su nacionalna nadležna tijela u ovom kontekstu izrazila zabrinutost zbog prevrtljive prirode poslovnih modela. (44) Prosječni vijek trajanja računa ulagatelja može biti relativno kratak i to može stvoriti određeni pritisak na ponuditelje za održavanjem kontinuiranog priljeva novih klijenata što bi ih moglo potaknuti na usvajanje agresivnih marketinških i prodajnih tehnika koje nisu u najboljem interesu ulagatelja.

               (43)

               Zajednička značajka marketinških i prodajnih tehnika koje su usvojene u industriji binarnih opcija jest ponuda pogodnosti (novčanih ili nenovčanih) za trgovanje poput bonusa radi privlačenja i poticanja malih ulagatelja na ulaganje u binarne opcije, ponuda poklona (npr. odmora, automobila, elektroničke opreme), priručnika za trgovanje ili smanjenih troškova (npr. razlike cijena ili naknada) (45).

               (44)

               Bonusi i ostale pogodnosti trgovanja mogu skretati pozornost s visoke rizičnosti proizvoda. Obično se upotrebljavaju radi privlačenja malih ulagatelja i poticanja trgovanja. Mali ulagatelji mogu smatrati da su navedene promocije temeljne značajke proizvoda i zbog toga krivo procijeniti razinu rizika povezanih s proizvodom.

               (45)

               Praksa sustava bonusa potaknuta je industrijom klađenja na internetu. Neki ponuditelji koji marketinški promoviraju odgovarajuće proizvode nude „bonuse dobrodošlice” (za otvaranje svakog računa) te bonuse koji se temelje na uloženim količinama (bonusi za obujam), primjerice, ili kao dodatne iznose „virtualnog novca” u određenim uvjetima.

               (46)

               Nekoliko je nacionalnih nadležnih tijela nadzorom otkrilo da uvjeti i odredbe navedenih promotivnih ponuda često mogu biti obmanjujuće te da su brojni ulagatelji prijavili poteškoće u povlačenju sredstava kada pokušavaju upotrijebiti navedene bonuse ili kako nisu svjesni da njihov pristup bonusu ili sredstvima ovisi o određenom obujmu trgovanja. S obzirom na značajku negativnog očekivanog prinosa koji je povezan s trgovanjem binarnim opcijama, to često može značiti da ulagatelji češće gube više novca u trgovanju nego što bi gubili bez ponude bonusa.

               (47)

               Posebno (46):

                           i.

                           nacionalno nadležno tijelo FR-AMF istaknulo je kako je jedan od glavnih problema s bonusima taj što ulagatelj obično mora uložiti 20 do 30 puta veći iznos od iznosa bonusa kako bi imali pravo na upotrebu novca;

                           ii.

                           Financial Services and Markets Authority („BE-FSMA”), nadležno nacionalno tijelo u Belgiji, napomenulo je kako je primilo brojne pritužbe od ulagatelja koji ne mogu povući svoj novac zbog uvjeta koji se odnose na bonuse;

                           iii.

                           nacionalno nadležno tijelo PL-KNF istaknulo je da ponuditelji nude poklone poput tableta ili telefona kako bi privukli nove ulagatelje te da tvrde kako ti pokloni omogućavaju bolju komunikaciju između ulagatelja i investicijskih društava; i

                           iv.

                           nacionalno nadležno tijelo DE-BaFin izjavilo je kako u većini slučajeva s bonusima koji su proučeni bonuse nude ponuditelji binarnih opcija koji djeluju prekogranično kako bi nagovorili neiskusne male ulagatelje na špekuliranje odgovarajućim proizvodima koje možda ne shvaćaju potpuno.

               (48)

               Nadalje, nacionalna nadležna tijela izrazila su zabrinutost zbog usklađenosti ponuditelja binarnih opcija s obvezama prema kojima moraju klijentima omogućiti informacije koje su korektne, jasne i ne dovode u zabludu (47). Nacionalna nadležna tijela zabrinuta su i zbog kvalitete informacija koje se pružaju malim ulagateljima (npr. na web-mjestima ponuditelja) o tome kako binarne opcije funkcioniraju, a pogotovo informacija o uključenim rizicima (48). Određeni primjeri koji nisu sukladni s obvezama o informacijama koje su korektne, jasne i ne dovode u zabludu i koje se služe tehnikama koje privlače pažnju ulagatelja, ali koje jasno ne odražavaju primjerenost ili ukupnu kvalitetu financijskih instrumenata ili prakse odnose se na:

                           i.

                           sadržaj ili informacije na web-mjestima na jeziku koji nije nacionalni jezik države članice u kojoj se pružaju usluge ili na službenom jeziku, ali u prijevodu nedovoljne kvalitete zbog koje bi moglo doći do otežanog razumijevanja informacija; i

                           ii.

                           predstavljanje informacija koje ističu moguće koristi povezane s ulaganjem u binarne opcije bez pružanja poštenih i istaknutih indikacija o odgovarajućim rizicima, čime se navodi na zaključak da su ti špekulativni proizvodi pogodni i prikladni za sve ulagatelje ili da je ostvarivanje prinosa jednostavno. Na primjer: „Trgovanje binarnim opcijama je jednostavno kao 1-2-3”, „Trgovanje nije nikad bilo tako jednostavno”, „Započnite svoju karijeru trgovca odmah”, „Dobijte do 85 % prinosa svakih 60 sekundi”, „95 % prinosa za nekoliko minuta” i „Što možete učiniti u 60 sekundi? Trgujte binarnim opcijama i udvostručite svoj novac” (49).

               (49)

               Marketinške i distribucijske prakse koje su povezane s binarnim opcijama opisane prethodno u tekstu potvrđuju postojanje značajne zabrinutosti o zaštiti ulagatelja.

         2.6.   Razina do koje financijski instrument može ugroziti povjerenje ulagatelja u financijski sustav

               (50)

               Kombinacija razine složenosti i nedostatka transparentnosti binarnih opcija, negativni očekivani prinos proizvoda za ulagatelje, nedostatak razumljivih ciljeva ulaganja, obmanjujuća i agresivna priroda marketinških i distribucijskih aktivnosti, sukobi interesa ponuditelja te opseg mogućih štetnih posljedica: sve to može uzrokovati da mali ulagatelji izgube povjerenje u financijski sustav.

               (51)

               S obzirom na veliku vjerojatnost da će ulagatelji pretrpjeti gubitke kako je pokazano u Odluci, ulagatelji koji nisu imali nikakvo iskustvo u ulaganju u financijske instrumente i koje je privukao agresivan marketing koji provode ponuditelji binarnih opcija mogu zaključiti da su ti proizvodi predstavnici svih financijskih instrumenata. Ta je zabrinutost još značajnija ako se uzme u obzir veliki broj malih ulagatelja ponuditelja binarnih opcija i broj žalbi povezan s tim proizvodima.

         3.   POSTOJEĆI PRIMJENJIVI REGULATORNI ZAHTJEVI U SUKLADNO PRAVU UNIJE NE OBUHVAĆAJU PREPOZNATU ZNAČAJNU ZABRINUTOST O ZAŠTITI ULAGATELJA (ČLANAK 40. STAVAK 2., TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 600/2014).

               (52)

               Sukladno članku 40. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) 600/2014 ESMA je razmatrala suočavaju li se postojeći regulatorni zahtjevi u Uniji, koji su primjenjivi na odgovarajuće financijske instrumente ili aktivnosti, s navedenom prijetnjom. Postojeći primjenjivi regulatorni zahtjevi navedeni su u Direktivi 2014/65/EU, Uredbi (EU) br. 600/2014 i Uredbi (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (50). Obuhvaćaju, prije svega: (i) zahtjev za pružanjem odgovarajućih podataka klijentima iz članka 24. stavka 3. i 4. Direktive 2014/65/EU (51); (ii) zahtjeve primjerenosti i prikladnosti iz članka 25. stavka 2. i 3. Direktive 2014/65/EU (52); (iii) zahtjev najpovoljnijeg izvršenja iz članka 27 Direktive 2014/65/EU (53); (iv) zahtjeve za upravljanje proizvodima iz članka 16. stavka 3. i članka 24. stavka 2. Direktive 2014/65/EU i (v) zahtjeve za objavljivanje informacija iz članaka 5. do 14. Uredbe (EU) br. 1286/2014.

               (53)

               Određeni ponuditelji, brokeri i strukovna udruženja navode izričito svoje odgovore na poziv na iskaz na mišljenje koji su potrebni ESMA-i kako bi razmotrila učinke novog zakonodavstva prije primjene bilo kakvih intervencijskih mjera na proizvode, odnosno nedavnog uvođenja Direktive o tržištima financijskih instrumenata II (posebno pravila o upravljanju proizvodima) i PRIIP-ova.

               (54)

               Treba napomenuti kako su opseg i sadržaj nekoliko primjenjivih regulatornih zahtjeva u skladu s Direktivom 2014/65/EU i Uredbom (EU) 600/2014 slični onima koji postoji sukladno Direktivi 2004/39/EZ (54). Cilj donošenja Direktive 2014/65/EU i Uredbe (EU) br. 600/2014 jest poboljšati nekoliko bitnih stajališta usluga i aktivnosti ulaganja radi jačanja zaštite ulagatelja (isto i putem intervencijskih ovlasti na proizvod), poboljšanja na nizu bitnih odredbi ne obuhvaća posebne zabrinutosti navedene u ovoj Odluci. S obzirom na mogućnost nastanka rizika i štete po ulagatelje koji su opisani u ovoj Odluci, određene odredbe ostaju nepromijenjene.

               (55)

               Zahtjevi za pružanje odgovarajućih informacija klijentima detaljnije su razrađeni u Direktivi 2014/65/EU uz značajna poboljšanja u području otkrivanja informacija o troškovima i naknadama, pri čemu se od investicijskih društava zahtijeva da ulagateljima pruže ukupne informacije o svim troškovima i naknadama povezanima s uslugama ulaganja i financijskim instrumentima. Međutim, jasno je kako sama pravila koja se temelje na otkrivanju informacija, uključujući bolje informacije o troškovima, nisu dovoljna za rješavanje složenih rizika koji nastaju zbog stavljanje na tržište, distribucije ili prodaje binarnih opcija malim ulagateljima.

               (56)

               Prema članku 24. stavku 3. Direktive 2014/65/EU od investicijskih društava zahtijeva se, među ostalim, da omoguće da su sve informacije, uključujući marketinšku komunikaciju, usmjerene ulagateljima ili potencijalnim ulagateljima korektne, jasne i da ne dovode u zabludu. Člankom 24. stavkom 4. Direktive 2014/65/EU zahtijeva se od investicijskih društava da ulagateljima ili potencijalnim ulagateljima pravovremeno pružaju odgovarajuće informacije u odnosu na investicijsko društvo i njegove usluge, financijske instrumente i predložene strategije ulaganja, mjesta izvršenja i sve troškove i povezana davanja, uključujući iznad svega odgovarajuće upute i upozorenja o rizicima vezanima uz ulaganja u ove instrumente te je li financijski instrument namijenjen malim ili profesionalnim ulagateljima. S obzirom na opis zabrinutosti o zaštiti ulagatelja povezano s binarnim opcijama (posebno njihovu složenost, rizičnost i očekivani negativni prinos), jasno je da se takvim štetnim učincima po ulagatelja ne može potpuno i adekvatno upravljati samom primjenom navedenih pravila. Ta vrsta pružanja informacija ne privlači dovoljno ulagateljeve pažnje na konkretne posljedice (negativni očekivani prinos) istraživanja tih proizvoda i ne obuhvaća zabrinutost koja je svojstvena značajkama tog proizvoda.

               (57)

               ESMA je uzela u obzir i koliko je bitno objavljivanje informacija sukladno Uredbi (EU) br. 1286/2014. Uredba (EU) br. 1286/2014 sadrži jedinstvena pravila o obliku i sadržaju dokumenta s ključnim informacijama koje trebaju omogućiti proizvođači za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ove) malim ulagateljima kako bi im pomogli razumjeti i usporediti ključne značajke i rizike PRIIP-ova. Osobito, člankom 5. Uredbe (EU) br. 1286/2014, kako je dalje proveden u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/653, (55) utvrđuje se, među ostalim, metodologija za prikaz sažetka rizika te popratna objašnjenja koja sadržavaju informacije o tome može li mali ulagatelj izgubiti sav uloženi kapital ili rizik od nastanka dodatnih financijskih preuzetih obveza. Međutim, takva vrsta objavljivanja informacija ne privlači dovoljno pozornost malih ulagatelja na posljedice ulaganja u binarne opcije. Primjerice, omjer učinkovitosti povezan je samo s određenim proizvodima binarnih opcija i ne pruža ulagatelju ukupni postotak računa malih ulagatelja koji gube novac.

               (58)

               Općenito, regulatorno rješenje koje se temelji na objavljivanju informacija nije prikladno za navedene proizvode koji su sami za sebe neprimjereni za male ulagatelje.

               (59)

               Zahtjevi za primjerenost pojačani su Direktivom 2014/65/EU zahtijevanjem isporuke odgovarajućih izvješća ulagatelju i poboljšavanjem procjene primjerenosti. Osobito, člankom 25., stavkom 2. Uredbe 2014/65/EU zahtijeva se od ponuditelja binarnih opcija da prikuplja potrebne podatke o znanju i iskustvu ulagatelja ili potencijalnog ulagatelja u području investicija o, među ostalim, određenim vrstama proizvoda, o njegovom financijskom stanju, uključujući sposobnost da podnosi gubitke, njegove investicijske ciljeve uključujući toleranciju na rizik kako bi ponuditelj binarnih opcija mogao preporučiti investicijske usluge i financijske instrumente koji su primjereni ulagatelju ili potencijalnom ulagatelju te su u skladu s njegovom tolerancijom na rizik i sposobnosti da podnosi gubitke. Međutim, zahtjevi primjerenosti primjenjivi su samo ako se pružaju savjeti o ulaganju ili upravljanju portfeljem i zbog toga su obično nebitni s obzirom na stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju binarnih opcija koji se uglavnom odvijaju putem elektroničkih platformi bez pružanja investicijskog savjetovanja ili upravljanja portfeljem.

               (60)

               Nadalje, ciljevi procjene primjerenosti (uzevši u obzir proizvode s obzirom na ulagateljevo znanje i iskustvo, financijsko stanje i ciljeve ulaganja) ostali su uglavnom isti s obzirom na uvjete iz Direktive 2004/39/EZ te, kako je dokazano u Odluci, nisu dovoljni za sprečavanje prepoznate štete po ulagatelja.

               (61)

               Isto su tako zahtjevi za prikladnošću pojačani u skladu s Direktivom 2014/65/EU uglavnom sužavanjem popisa jednostavnih proizvoda čime se ograničava raspon proizvoda na usluge koje su isključive izvršne. Člankom 25. stavkom 3. Direktive 2014/65/EU od ponuditelja binarnih opcija zahtijeva se da se pružaju informacije u odnosu ponuditeljevo znanje i iskustvo na odgovarajućem području ulaganja, među ostalim, za posebni ponuđeni proizvod ili zatraženi proizvod kako bi omogućili ponuditelju da odredi je li proizvod prikladan za ulagatelja ili potencijalnog ulagatelja. Ako ponuditelj smatra da proizvod nije prikladan za ulagatelja ili potencijalnog ulagatelja, ponuditelj upozorava ulagatelja ili potencijalnog ulagatelja. Binarne opcije definirane su kao složeni financijski proizvodi i zato su podložne ispitivanju prikladnosti sukladno članku 25. stavku 3. Direktive 2014/65/EU.

               (62)

               Međutim, to je već navedeno u Direktivi 2004/39/EZ, prema kojoj je utvrđeno gotovo isto ispitivanje prikladnosti kao i u Direktivi 2014/65/EU. Kako je dokazano u ovoj Odluci i prema iskustvu nacionalnih nadležnih tijela (56), ispitivanje prikladnosti nije dovoljno rješenje za rješavanje zabrinutosti o zaštiti ulagatelja kako je opisana u ovoj Odluci.

               (63)

               Zbog toga nije vjerojatno da ispitivanje primjerenosti i prikladnosti pod postojećim regulatornim zahtjevima mogu spriječiti trgovanje malih ulagatelja binarnim opcijama na način koji rješava zabrinutost o značajnoj zaštiti ulagatelja.

               (64)

               S obzirom na najpovoljnije izvršenje, većina pravila za najpovoljnije izvršenje već su utvrđena Direktivom 2004/39/EZ. Međutim, navedena pravila moraju se ojačati Direktivom 2014/65/EU. Posebno, člankom 27. Direktive 2014/65/EU investicijska društva moraju poduzeti „sve razumne korake” (engl. all sufficient steps) (a ne više „sve razumne korake” - engl. all reasonable steps) kako bi dobili najbolje moguće rezultate za svoje ulagatelje pri izvršavanju naloga. Nadalje, dodatne informacije moraju objaviti dionici tržišta, a od investicijskih društava zahtjeva se i da objave pet najčešćih mjesta na kojima izvršavaju naloge ulagatelja te rezultate koji su postignuti pri izvršavanju istih.

               (65)

               ESMA je razmotrila obuhvaćaju li revidirana pravila o najpovoljnijem izvršenju barem neke zabrinutosti koje su prepoznate s obzirom na stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju binarnih opcija malim ulagateljima. Povećana transparentnost kod izvršavanja naloga pomaže ulagateljima u boljem razumijevanju i procjeni kvalitete praksi izvršavanja društva i u boljoj procjeni kvalitete ukupne usluge koju dobiju. Uz to, poboljšane informacije o tome kako društva izvršavaju naloge pomažu ulagateljima u praćenju kako bi vidjeli je li društvo poduzelo se dovoljne korake kako bi postiglo najbolji mogući ishod za ulagatelja. Zahtjevi koji se odnose na najpovoljnije izvršenje jačaju i standard najpovoljnijeg izvršenja s obzirom na OTC proizvode zato što prema njima društva moraju provjeriti je poštena cijena predložena klijentu pri izvršavanju naloga ili donošenju odluka o trgovanju OTC proizvodima, uključujući nestandardizirane proizvode. Prema zahtjevima iz Direktive 2014/65/EU tržišni podatci se prikupljaju za procjenu cijene tih proizvoda i, ako je to moguće, usporedbom sa sličnim ili usporedivim proizvodima. Međutim, pravila o najpovoljnijem izvršenju sama ne mogu obuhvatiti rizike koji su povezani sa značajkama proizvoda, osim izvršenja, i sa stavljanjem na tržište, distribucijom i prodajom navedenih proizvoda malim ulagateljima.

               (66)

               S obzirom na slične postojeće regulatorne zahtjeve, ESMA stalno napominje prethodno opisane rizike iz upozorenja ulagatelja (57), Pitanja i odgovora (58) i vlastitog mišljenja „o praksama za društva koja prodaju složene proizvode”. (59) ESMA je provela i nadzornu konvergenciju putem, među ostalim, zajedničke skupine. Unatoč tome što je ESMA opsežno upotrijebila svoje neobvezujuće instrumente kako bi omogućila konzistentnu i učinkovitu primjenu postojećih primjenjivih regulatornih zahtjeva, zabrinutost o zaštiti ulagatelja i dalje postoji. Time se ističe da, zbog razloga koji su navedeni u ovom odjeljku, navedeni zahtjevi ne obuhvaćaju izraženu zabrinutost.

               (67)

               ESMA je doista razmotrila mogući učinak pravila o upravljanju proizvodima koja su utvrđena člankom 16. stavkom 3. i člankom 24. stavkom 2. u Direktivi 2014/65/EU. Navedenim se pravilima zahtjeva od ponuditelji koji izrađuju financijske instrumente (time uključujući i binarne opcije) za prodaju ulagateljima da osiguraju da su proizvodi namijenjeni ispunjavanju potreba utvrđenog ciljanog tržišta krajnjih korisnika u okviru odgovarajuće kategorije ulagatelja, da je strategija za distribuciju proizvoda u skladu s utvrđenim ciljanim tržištem i da ponuditelji poduzimaju razumne korake kako bi osigurali da je financijski instrument usmjeren utvrđenom ciljanom tržištu i redoviti pregled određivanja ciljanog tržišta i učinkovitosti proizvoda. Ponuditelji binarnih opcija moraju razumjeti financijske instrumente koje nude ili preporučuju, procijeniti kompatibilnost instrumenta s potrebama ulagatelja kojima se pružaju investicijske usluge, isto tako uzimajući u obzir utvrđeno ciljano tržište krajnjih korisnika i osigurati da se nude ili preporučuju financijski instrumenti samo kada je to u ulagateljevu interesu. Nadalje, ponuditelji binarnih opcija koji bi distribuirali financijske instrumente koji nisu proizveli sami također bi trebali imati odgovarajuće mehanizme za postizanje i razumijevanje relevantnih informacija u vezi s postupkom odobrenja proizvoda, uključujući utvrđeno ciljno tržište i karakteristike proizvoda. Ponuditelji binarnih opcija koji distribuiraju financijske instrumente koje su proizveli ponuditelji koji nisu podložni zahtjevima upravljanja proizvodima sukladno Direktivi 2014/65/EU ili ponuditelji iz trećih zemalja moraju isto tako imati odgovarajuće mehanizme za pribavljanje relevantnih informacija o financijskim instrumentima.

               (68)

               ESMA napominje kako su zahtjevi za upravljanjem proizvodima prvi put uvedeni u pravu Unije Direktivom 2014/65/EU. ESMA je 2. lipnja 2017. objavila „Smjernice o zahtjevima za upravljanje proizvodima u skladu s Direktivom MiFID II” (60) u kojima se nalaze smjernice za proizvođače i društva koja razvijaju proizvod u vezi s procjenom ciljanog tržišta.

               (69)

               Svrha zahtjeva upravljanja proizvodima jest suziti vrste ulagatelja (odnosno ciljanog tržišta) za koje su prikladni financijski instrumenti i kojima se mogu distribuirati. S obzirom na značajke binarnih opcija (velika razina gubitaka, negativni očekivani prinos, kratkoročnost ugovora, složenost struktura cijena i opći nedostatak razumnih ciljeva ulaganja), nacionalna nadležna tijela i ESMA smatraju da se ne može odrediti nikakvo pozitivno ciljano tržište malih ulagatelja. Nakon primjene Direktive 2014/65/EU i zahtjeva upravljanja proizvodima, nekoliko društava još uvijek stavlja binarne opcije na masovno tržište.

               (70)

               Unatoč postojanju navedenih regulatornih zahtjeva, dokazi pokazuju da mali ulagatelji gube i da će nastaviti gubiti novac na binarnim opcijama. Zato su te mjere potrebne kako bi se suočilo s prijetnjom.

         4.   NADLEŽNA TIJELA NISU POKUŠALA RIJEŠITI PRIJETNJU ILI SU PODUZETA RADNJE KOJE NISU ADEKVATNE ZA SUOČAVANJE S PRIJETNJOM (ČLANAK 40. STAVAK 2. TOČKE (c) UREDBE (EU) br. 600/2014).

               (71)

               Jedan od uvjeta kojima ESMA mora udovoljiti kako bi usvojila ograničenja u ovoj Odluci jest ako nadležno tijelo ili nadležna tijela nisu pokušali riješiti prijetnje ili su poduzeli radnje koje nisu adekvatne za rješavanje prijetnje.

               (72)

               Zabrinutost o zaštiti ulagatelja opisana u ovoj Odluci navela je neka nacionalna nadležna tijela na savjetovanje ili poduzimanje radnji na nacionalnoj razini u ograničavanju stavljanja na tržište, distribucije ili prodaje binarnih opcije malim ulagateljima:

                           i.

                           od kolovoza 2016. Financial Services and Markets Authority (BE-FSMA), nacionalno nadležno tijelo u Belgiji, zabranilo je reklamiranje određenih ugovora o OTC izvedenicama (uključujući binarne opcije) malim ulagateljima. Osim toga, FSMA je zabranila niz agresivnih ili neprikladnih tehnika distribucije poput telefonske prodaje putem vanjskih pozivnih centara, neprikladnih naknada i lažnih poklona ili bonusa (61);

                           ii.

                           od prosinca 2016. novim se zakonodavstvom u Francuskoj zabranjuje marketinška komunikacija ponuditelja usluga ulaganja pojedincima, među ostalim, binarnih ugovora (62);

                           iii.

                           u Španjolskoj od ožujka 2017. the Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV), nacionalno nadležno tijelo za Španjolsku, zatražilo je da tijela koja stavljaju na tržište za male ulagatelje u Španjolskoj proizvode CFD-ova i trgovanja devizama s financijskom polugom koja je deset puta veća ili binarne opcije izričito i jasno obavještavaju one ulagatelje kod kojih ES-CNMV smatra da stjecanje takvih proizvoda, zbog njihove složenosti i razine rizika, nije prikladno za male ulagatelje. Od navedenih je tijela zatraženo i da omoguće informiranost ulagatelja i troškovima koje imaju ako se odluče zatvoriti svoju poziciju nakon kupnje takvog proizvoda i, u slučaju proizvoda CFD-ova i trgovanja devizama, da upozore ulagatelje na gubitke od financijskih poluga koji mogu biti veći od iznosa koji je izvorno plaćen za kupnju tog proizvoda. Osim toga, moraju dobiti rukom pisanu ili snimljenu glasovnu izjavu od ulagatelja kojom mogu dokazati da je ulagatelj svjestan kako je proizvod koji kupuje izrazito složen i da nacionalno nadležno tijelo ES-CNMV smatra kako nije prikladno za male ulagatelje. Nadalje, reklamni materijali koje upotrebljavaju tijela koja su podložna radnji nacionalnog nadležnog tijela ES-CNMV za promoviranje tih proizvoda moraju u svakom trenutku sadržavati upozorenje o poteškoćama razumijevanja proizvoda i činjenici da ES-CNMV smatra kako ti proizvodi nisu prikladni za male ulagatelje zbog svoje složenosti i razine rizika. Nacionalno nadležno tijelo ES-CNMV zatražilo je od nacionalnih nadležnih tijela CY-CySEC i UK-FCA da obavijeste ponuditelje binarnih opcija o navedenim zahtjevima čime bi potaknuli ponuditelje koji pružaju iste usluge u Španjolskoj da objave ista upozorenja (63);

                           iv.

                           u Italiji u veljači 2017. nacionalno nadležno tijelo IT-CONSOB izdalo je posebnu komunikaciju kako bi upozorilo talijanske male ulagatelje na rizike koji su povezani s binarnim opcijama;

                           v.

                           u veljači 2018. the Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM), nacionalno nadležno tijelo u Portugalu, objavilo je okružnicu u kojoj izjavljuje kako su investicijska društva obvezana prestati pružati usluge trgovanja izvedenicama povezane s kriptovalutama ako ne mogu osigurati sukladnost sa svim informacijskim obvezama prema ulagateljima s obzirom na značajke proizvoda;

                           vi.

                           dana 10. svibnja 2017. Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC), nacionalno nadležno tijelo u Grčkoj, izdalo je okružnicu o pružanju investicijskih usluga u svim financijskim instrumentima OTC izvedenica (uključujući trgovanje devizama, CFD-ove i binarne opcije) putem elektroničkih trgovačkih platformi (64);

                           vii.

                           Central National Bank (CZ-CNB), nacionalno nadležno tijelo u Češkoj Republici, izdalo je izjavu u listopadu 2015. u kojoj upozorava male ulagatelje na rizike koje su povezani s binarnim opcijama;

                           viii.

                           u veljači 2017. Autoriteit Financiele Markten (NL-AFM), nacionalno nadležno tijelo u Nizozemskoj, objavio je savjetodavni rad u kojem predlaže zabranu reklamiranja određenih proizvoda, uključujući binarne opcije;

                           ix.

                           u veljači 2017. u Cipru je nacionalno nadležno tijelo CY-CySEC objavilo savjetodavni rad u kojem predlaže zabranu distribucije i trgovanja binarnim opcijama u njihovom postojećem obliku tako da konačni proizvod sadrži značajke proizvoda izvedenica kojima se trguje na burzi (engl. on-exchange derivative) (65);

                           x.

                           u prosincu 2016. nacionalno nadležno tijelo UK-FCA predvidjelo je stavljanje binarnih opcija pod opseg njihovog propisa od 3. siječnja 2018. na temelju ranijih razmatranja unutar politike o potencijalno pojačanom provođenju poslovnih pravila za binarne opcije, uključujući potencijalnu upotrebu intervencijskih ovlasti radi izmjene pojedinih značajki proizvoda binarnih opcija ili ograničavanja prodaje i stavljanja na tržište tih proizvoda malim ulagateljima. Nacionalno nadležno tijelo UK-FCA izdalo je i upozorenje o rizicima ulaganja u binarne opcije 14. studenog 2017. (66); i

                           xi.

                           u prosincu 2016. AT-FMA, nacionalno nadležno tijelo u Austriji, izdalo je upozorenje o rizicima povezanima s CFD-ovim, proizvodom „rolling spot forex” i binarnim opcijama.

               (73)

               Osim toga, Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet), nacionalno nadležno tijelo u Norveškoj, 26. veljače 2018. izdalo je savjetodavni rad u kojem predlaže, među ostalim, zabranu stavljanja na tržište, distribucije ili prodaje binarnih opcija malim ulagateljima, kako je predloženo u ESMA-inom pozivu na iskaz mišljenja. Savjetodavno razdoblje traje od 26. veljače 2018. do 26. ožujka 2018. (67)

               (74)

               Navedenim se nacionalnim određene zabrinutosti mogu obuhvatiti samostalno, ali to nije dovoljno za rješavanje zabrinutosti o značajnoj zaštiti ulagatelja kako je opisano u Odluci na prekograničnoj osnovi. U skladu s dokazima iz Odluke, binarne se opcije najčešće stavljaju na tržište, distribuiraju ili prodaju putem internetskih računa za trgovanje i na prekograničnoj osnovi (68). Zbog toga bi nacionalna zabrana bila neadekvatna u zaštiti malih ulagatelja država članica osim države članice u kojoj je mjera poduzeta kada ponuditelj binarnih opcija djeluje u drugim državama članicama, što je često slučaj (69).

               (75)

               S obzirom na navedeno, da bi nacionalna mjere bile učinkovite za male ulagatelje u cijeloj Europskoj uniji, nacionalna nadležna tijela u svim državama članicama moraju poduzeti radnje s ciljem uvođenja zajedničke minimalne razine zaštite ulagatelja koja je određena u ovoj Odluci u kratkom vremenskom razdoblju. Zato što se to nije dogodilo i zbog hitne potrebe za rješenjem prepoznate zabrinutosti za zaštitu investitora, ESMA smatra kako je potrebno upotrijebiti njezine privremene intervencijske ovlasti na proizvod. Postojeći fragmentirani okvir pruža malim ulagateljima nikakvu ili različitu razinu zaštite u cijeloj Uniji kada ulažu u iste složene proizvode, ponekad od istih ponuditelja usluga.

               (76)

               S obzirom na važnost i trajnost zabrinutosti za zaštitu investitora, prekograničnu prirodu navedenih aktivnost, činjenicu da utječu na više država i dokaze rasta distribucije binarnih opcija na nova područja ovlasti što dovodi do sve većeg broja različitih nacionalnih mjera za rješavanje sličnih zabrinutosti za zaštitu ulagatelja, potrebne su mjere za cijelu Europsku uniju kako bi se osigurala minimalna zajednička razina zaštite diljem Europske unije.

               (77)

               I na kraju, upotrebom nadzorne ovlasti sukladno članku 69. Direktive 2014/65/EU, primjerice, sukladnost stavku 2., točki (f) (privremena zabrana obavljanja profesionalne djelatnosti) i (t) (suspendiranje oglašavanja ili prodaje zbog nedostatka sukladnosti sa zahtjevima postupka odobrenja proizvoda) nacionalna nadležna tijela ne mogu riješiti zabrinutosti o značajnoj zaštiti ulagatelja. Mjera intervencije u području proizvoda primjenjuje se na proizvod ili na aktivnost povezanu s proizvodom i stoga se odnosi na sva investicijska društva koja pružaju te proizvode ili aktivnosti umjesto na jedan posebni slučaj neusklađenosti pojedinog investicijskog društva.

               (78)

               Rješenjem na razini Europske unije za rizike koji nastaju od ponude binarnih opcija malim ulagateljima učinkovitije je od nastojanja nacionalnih nadležnih tijela da djeluju protiv svakog društva pojedinačno. Kako je prethodno navedeno, dokazano se radi o problemu koji obuhvaća cijelo tržište zato što se problem ne odnosi samo na značajke koje pojedinačnog ponuditelja i zato što su ključni rizici temeljni u proizvodu i poslovnom modelu ponuditelja. Postoje stvarne zabrinutosti da distribucija binarnih opcija malim ulagateljima ne omogućuje ponuditelju djelovanje u najboljem interesu ulagatelja ili pružanje informacija koje su korektne, jasne i ne dovode u zabludu. Zbog toga različita i pojedinačna djelovanja nadzora ne mogu odmah osigurati sprečavanje daljnje štete malim ulagateljima i ne pruža adekvatne alternative ESMA-inoj upotrebi intervencijskih ovlasti. Prekogranična priroda distribucije binarnih opcija, činjenica da utječu na više država članica, širenje distribucije binarnih opcija na područja novih ovlasti i nagli porast različitih nacionalnih mjera kojima se pokušavaju riješiti slične zabrinutosti o zaštiti ulagatelja (koje mogu doprinijeti riziku od regulatorne arbitraže) dovode do zaključka da su potrebne mjere za cijelu Europsku uniju kojima se osigurava zajednička razina zaštite diljem Europske unije.

         5.   ESMA-INA MJERA RJEŠAVA PREPOZNATE ZNAČAJNE ZABRINUTOSTI O ZAŠTITI ULAGATELJA I NEMA ŠTETNI UČINAK NA UČINKOVITOST FINANCIJSKIH TRŽIŠTA ILI ULAGATELJE KOJA JE NERAZMJERNA U ODNOSU NA KORIST (ČLANAK 40. STAVAK 2. TOČKA (a) I STAVAK 3. TOČKA (a) UREDBE (EU) br. 600/2014).

               (79)

               S obzirom na opseg i prirodu prepoznatih značajnih zabrinutosti o zaštiti ulagatelja, ESMA smatra kako je privremena zabrana stavljanja na tržište, distribucije i prodaje binarnih opcija malim ulagateljima potrebna i razmjerna. Navedenom se zabranom rješava zabrinutost s pomoću odgovarajuće i jedinstvene razine zaštite malim ulagateljima koji trguju binarnim opcijama u Europskoj uniji. Navedena mjera nema štetni učinak na učinkovitost financijskih tržišta i na ulagatelje koja je nerazmjerna koristima.

               (80)

               ESMA je analizirala distribuciju prinosa ulagatelja radi procjene načina na koji binarne opcije predstavljaju rizik zaštiti ulagatelja i do koje razine (70). Navedenom su analizom utvrđene dvije bitne značajke (71). Prva bitna značajka jest visoka razina rizika koji je dio binarnih opcija: opća značajka binarnih opcija jest ta što ulagatelj može izgubiti cijeli uloženi iznos.

               (81)

               Druga značajka, odnosno negativni očekivani prinos proizvoda, važni je izvor štete u ovom kontekstu i odnosi se na binarne opcije. Za razliku od financijskih ulaganja, ugovori su obično vrlo kratkoročni i ne nude sudjelovanje u rastu vrijednosti temeljne imovine. Za razliku od tradicionalnih mogućnosti koje se često upotrebljavaju za zaštitu od rizika, binarne opcije pružaju fiksnu isplatu ako se odvije određeni događaj. Nasuprot tome, isplata uobičajene opcije ovisi o promjeni cijene temeljne imovine nakon što je opcija završi u novcu (odnosno isplata je promjenjiva). Navedena temeljna značajka proizvoda ograničava vrijednost proizvoda kao alata za zaštitu rizika, dok se druge vrste opcija upotrebljavaju za ublažavanje ili ograničavanje cijene imovine prema kojoj su društvo ili ulagatelj izravno izloženi.

               (82)

               Nadalje, uobičajena kratkoročnost binarnih opcija omogućuje ulagateljima uzastopno otvaranje niza trgovanja. U kombinaciji s negativnim očekivanim prinosom tako nastaje sve veća vjerojatnost kumulativnog gubitka za ulagatelja uz porast otvorenih trgovanja. To predstavlja statističko svojstvo ponovljenog trgovanja s negativnim očekivanim prinosom.

               (83)

               Najvažnije od svega, negativni očekivani prinos obično je ključni za ponuditeljeve poslovne modele zato što je to uobičajeni izvor njihove očekivane dobiti. Binarna opcija obvezuje ponuditelja binarnih opcija na plaćanje fiksnog iznosa ulagatelju u slučaju određenog događaja i zato da bi ponuditelj ostvario očekivanu dobit, ulagatelj mora pretrpjeti očekivani gubitak. Uz to, ponuditelji mogu nametnuti dodatne troškove.

               (84)

               Kod binarnih opcija koje se nude uz trajnu razliku između cijene kupnje i cijene prodaje, ponuditelj treba ponuditi utvrđivanje cijene koja mu omogućuje ostvarivanje očekivane dobiti i zato ugovaranje utvrđivanja cijene ne može poboljšati očekivani prinos ulagatelju. Doista, ako ulagatelji napuste poziciju prije dospijeća, njihov je očekivani prinos manji od onog koji bi imali da su ostali na poziciji do dospijeća. Opseg ovog povećanog očekivanog gubitka varira od ponuditelja do ponuditelja i od slučaja do slučaja, no očekivana vrijednost ulagatelju koja ovisi o razlici između cijene kupnje i cijene prodaje cijena obično mora biti negativna, kao što početna cijena proizvoda znači negativni očekivani povrat za ulagatelja.

               (85)

               Kombinirani učinak prikazuje osnove binarnih opcija koje nastaju zbog negativnog očekivanog prinosa: ako mali ulagatelj napravi vrlo veliki broj ulaganja ili ako vrlo veliki broj ulagatelja napravi po jedno ulaganje, vjerojatnost ostvarivanja dobiti je izrazito mala.

               (86)

               Analiza distribucije povrata binarnih opcija podudara se s podatcima nacionalnih nadležnih tijela naglašavanjem razine velikih rizika za male ulagatelje od gubitka značajnog udjela (ili cijelog iznosa) ulaganja i negativnog očekivanog prinosa. Navedene značajke povezane su s općenitom složenosti i nedostatkom transparentnosti koji se odnose na značajke proizvoda binarnih opcija, loše prakse stavljanja na tržište i distribuciju te temeljni sukob interesa. Ne postoji nikakva kompenzacija odgovarajućim koristima. Navedene značajke čine glavni izvor štete postojećim i potencijalnim malim ulagateljima.

               (87)

               Osnovni razlog za strogu regulaciju financijskog sektora jest da ona služi važnim i sveobuhvatnim interesima i ciljevima. Posebna pažnja posvećena je zaštiti malih ulagatelja u ovom kontekstu. Stavljanje na tržište, distribucija ili prodaja investicijskih proizvoda podrazumijevaju da proizvodi mogu, barem kao mogućnost, poslužiti navedenim sveobuhvatnim interesima i ciljevima i da ne dovodi u rizik na nerazmjeran način potrebu osiguravanja minimalne razine zaštite ulagatelja.

               (88)

               ESMA je dosegla ograničenja učinkovitosti svojih neobvezujućih instrumenata na tom području. S tim na umu i s obzirom na upravljanje proizvodom, ESMA potvrđuje da načela upravljanja proizvodom već postoje kao dio kulture nadziranja financijskih usluga u Europskoj uniji. U studenome 2013. europska nadzorna tijela (ESA-e) izdala su Zajedničko stajalište o načelima za proizvođačevo nadgledanje proizvoda i procesa upravljanja kojima uspostavljaju načela na visokoj razini koja se primjenjuju na postupke nadgledanja i upravljanja financijskim instrumentima (72). U veljači 2014. ESMA je izdala mišljenje o praksama za društva koja prodaju složene proizvode (73), a u ožujku 2014. izdalo je mišljenje o strukturiranim proizvodima za maloprodaju – dobre prakse mehanizama upravljanja proizvodima (74). Nadalje, od ožujka 2007. u Ujedinjenoj Kraljevini na snazi su smjernice koja sadrže načela upravljanja proizvodom (75).

               (89)

               Unatoč navedenim nadzornim načelima i regulatornim zahtjevima koji su opisani u ovoj Odluci, šteta s obzirom na stavljanje na tržište, distribuciju i prodaju binarnih opcija malim ulagateljima i dalje je narasla u proteklih nekoliko godina.

               (90)

               Zbog toga ESMA smatra kako su intervencijske mjere kojima se zabranjuje stavljanje na tržište, distribucija i prodaja malim ulagateljima svih vrsta binarnih opcija (bilo da se njima trguje na mjestima trgovanja ili ne) adekvatne za rješavanje rizika zaštite ulagatelja. Mali ulagatelji i dalje će moći steći slične proizvode na području kockanja nakon što navedeni proizvodi budu dostupni sukladno primjenjivom i važećem zakonodavstvu.

               (91)

               Razmatrane su mjere s manje ograničenja, poput obveze prodaje i distribucije tih proizvoda putem savjetodavnih usluga. Međutim, zbog svojih značajki, navedeni proizvodi nisu primjereni za male ulagatelje. Zbog toga bi se takvim mjerama postigle od slučaja do slučaja koje opterećuju ponuditelje i nacionalna nadležna tijela čiji rezultat, zbog značajki tih proizvoda, ne bi se trebali značajno razlikovati od mjera koje su predložene u Odluci. Druga mjera uzeta u obzir jest postavljanje minimalne ročnosti a binarne opcije. Međutim, tom se mjerom neće utjecati na ključnu zabrinutost s obzirom na taj proizvod. Iznad svega struktura utvrđivanja cijena proizvoda znači da ulagatelji u prosjeku imaju negativne očekivane prinose bez bilo kakve jasne kompenzacijske koristi (npr. funkcija zaštite od rizika koju omogućuju tradicionalne opcije).

               (92)

               ESMA je razmotrila i koristi strože mjere, poput širenja zabrane i na stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju binarnih opcija klijentima koji nisu mali ulagatelji. Trenutačno ne postoje nikakvi dokazi koji upućuju na to da investicijska društva koja trguju tim proizvodima ciljaju na klijente koji nisu mali ulagatelji. Zbog toga binarne opcije ostaju dostupne ulagateljima koji su klasificirani kao profesionalni ulagatelji i prihvatljivim ugovornim stranama koje u svakom slučaju bolje mogu procijeniti tehničke značajke financijskih proizvoda. Toj skupini ulagatelja pripadaju i mali ulagatelji koji imaju dovoljno znanja i iskustva kako bi zatražili klasifikaciju u profesionalne ulagatelje.

               (93)

               ESMA je svjesna kako su ponuditelji suočeni s mogućim financijskim posljedicama i troškovima koji nastaju zbog toga što usredotočuju svoje poslovanje i usmjeravaju klijente na druge financijske instrumente i proizvode.

               (94)

               Međutim, ESMA smatra da su pogodnosti u nastavku koje nastaju zbog rješavanja prepoznatih značajnih zabrinutosti o zaštiti ulagatelja daleko veće od mogućih negativnih učinaka mjera:

                           i.

                           smanjenje rizika od obmanjujuće prodaje i povezanih financijskih posljedica što je velika pogodnost malim ulagateljima i financijskim tržištima kao cjelini;

                           ii.

                           smanjenje rizika povezanih s regulatornom ili nadzornom arbitražom za različita tijela i područja ovlasti; i

                           iii.

                           povrat povjerenja malih ulagatelja u financijska tržišta;

               (95)

               Mjera ESMA-e primjenjuje se mjesec dana nakon objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije (SLEU). To podrazumijeva rok za primjenu od mjesec dana nakon službene objave čiji je cilj uravnotežiti interese malih ulagatelja na razinu trenutačnog smanjenja štete koja nastaje zbog trenutačnog trgovanja binarnim opcijama i potrebe za omogućavanjem dovoljno vremena dionicima važećeg tržišta u organizaciji i promjeni svojih poslovnih modela na pravilan način.

         6.   MJERE NE STVARAJU RIZIK OD REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLANAK 40. STAVAK 3. TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 600/2014).

               (96)

               S obzirom na prirodu rizika koji su prepoznati te broja i vrste obuhvaćenih ulagatelja i nacionalnih mjera koje predlažu brojne države članice, ESMA svojom mjerom osigurava zajednički minimalni pristup diljem Europske unije. ESMA je razmotrila i rizik prema kojem ponuditelji koji trenutačno nude binarne opcije mogu ponuditi proizvode sličnih značajki. ESMA i nacionalna nadležna tijela isto će tako pomno pratiti kako bi vidjeli hoće li razvojem takvih novih trendova distribucije nastati slične štetne posljedice za male ulagatelje ako ponuditelji binarnih opcija pokušaju zaobići navedene intervencijske mjere te će djelovati ako to bude potrebno.

               (97)

               Osim toga, ESMA-ine privremene mjere odnose se na sve ponuditelje binarnih opcija i sve druge osobe koje svjesno i namjerno doprinose kršenju mjera koje pripadaju području primjene Uredbe (EU) br. 600/2014. Opseg tijela koja spadaju pod članak 40. ove Uredbe s obzirom na društva koja upravljaju sredstvima mora se na kraju riješiti u zakonodavstvu radi poboljšanja pravne sigurnosti (76); međutim, ESMA je uzela u obzir područje primjene radi regulatorne arbitraže. ESMA je odredila da, s obzirom na navedene dokaze o šteti po ulagatelje, predložene mjere imaju dovoljno široku primjenu i da zbog toga mogu poslužiti kao rješenje za prepoznate značajne zabrinutosti o zaštiti ulagatelja koje nastaju zbog stavljanja na tržište, distribucije ili prodaje binarnih opcija.

         7.   KONZULTACIJE I OBAVIJESTI (ČLANAK 40. STAVAK 3. TOČKA (c) I STAVAK 4. UREDBE (EU) br. 600/2014)

               (98)

               Predložene se mjere mogu, u ograničenoj mjeri, odnositi na poljoprivredne robne izvedenice i zato je ESMA provela savjetovanje s javnim tijelima nadležnima za nadzor, upravljanje i uređenje poljoprivrednih tržišta prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (77). ESMA je dobila odgovore od sljedećih nacionalnih nadležnih tijela: Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (Njemačka), Ministarstva poljoprivrede (Latvija) i Ministarstva poljoprivrede i šumarstva (Finska). Navedeni subjekti koji su pružili odgovore nisu dali nikakve prigovore na usvajanje predloženih mjera.

               (99)

               ESMA je obavijestila nacionalna nadležna tijela o predloženoj Odluci.

         DONIJELA JE OVU ODLUKU
   Članak 1.
   Privremena zabrana binarnih opcija u odnosu na male ulagatelje
   1.   Zabranjeno je stavljanje na tržište, distribucija i prodaja binarnih opcija malim ulagateljima.
   2.   U svrhu stavka 1., bez obzira na to trguje li se njima na mjestima trgovanja, binarne opcije podrazumijevaju izvedenice koje udovoljavaju sljedećim uvjetima:

               (a)

               moraju se namiriti u novcu ili se mogu namiriti u novcu na zahtjev jedne od ugovornih strana izuzev zbog neplaćanja ili drugog razloga za raskid ugovora,

               (b)

               omogućuju isplatu samo kod zatvaranja ili dospijeća,

               (c)

               isplata im je ograničena na:

                           i.

                           unaprijed utvrđeni fiksni iznos ili nulti iznos ako temeljna imovina izvedenice udovoljava jednom unaprijed postavljenom uvjetu ili njih više; i

                           ii.

                           unaprijed utvrđeni fiksni iznos ili nulti iznos ako temeljna imovina izvedenice ne udovoljava jednom unaprijed postavljenom uvjetu ili njih više.

         Članak 2.
   Zabrana sudjelovanja u aktivnostima zaobilaženja pravila
   Zabranjeno je sudjelovanje, svjesno i namjerno, u aktivnostima čiji je cilj ili učinak zaobilaženje zahtjeva iz članka 1., uključujući i djelovanje kao zamjena za ponuditelja binarne opcije.
   Članak 3.
   Stupanje na snagu i primjena
   1.   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   2.   Ova se Odluka primjenjuje od 2. srpnja 2018. na razdoblje od tri mjeseca.

      Sastavljeno u Parizu 22. svibnja 2018.

            Za Odbor nadzornih tijela

         Steven MAIJOOR

            Predsjednik

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

      (2)  SL L 173, 12.6.2014., str. 84.

      (3)  SL L 87, 31.3.2017., str. 90.

      (4)  Zajednička skupina sastoji se od predstavnika nacionalnog nadležnog tijela Cipra (engl. Cyprus Securities and Exchange Commission, CY-CySEC) i predstavnika osam nacionalnih nadležnih tijela na čije su ovlasti utjecale usluge koje pružaju ponuditelji sa sjedištem u Cipru. Radom zajedničke skupine nastao je akcijski plan koji mora implementirati nacionalno nadležno tijelo CY-CySEC i koji sadrži, među ostalim, proširene istrage nad ponuditeljima CFD-ova i tematske revizije uzorka društava kojima je nadležno tijelo CY-CySEC izdalo odobrenje za rad.

      (5)  Mišljenje o praksama za društva koja prodaju složene financijske proizvode iz Direktive o tržištima financijskih instrumenata od 7. veljače 2014. (ESMA/2014/146)

      (6)  Pitanja i odgovori koji se odnose na ponudu CFD-a i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (ESMA35-36-794). Pitanja i odgovori posljednji put su ažurirani 31. ožujka 2017.

      (7)  Upozorenje ESMA-e za ulagatelje o „rizicima ulaganja u složene proizvode” od 7. veljače 2014. (https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/investor_warning_-_complex_products_20140207_-_en_0.pdf) i upozorenje ESMA-e za ulagatelje o „CFD-ovima, binarnim opcijama i drugim špekulativnim proizvodima” od 25. srpnja 2016. (dostupno na: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1166_warning_on_cfds_binary_options_and_other_speculative_products_0.pdf).

      (8)  Primjerice, na temelju rada zajedničke skupine nacionalno nadležno tijelo CY-CySEC usvojilo je niz provedbenih mjera kojima se želi povećati usklađenost ponuditelja koji nude špekulativne proizvode poput binarnih opcija.

      (9)  Poziv na iskaz mišljenja o potencijalnim intervencijskim mjerama koje se odnose na ugovore za razlike i binarne opcije za male ulagatelje od 18. siječnja 2018. (ESMA35-43-904).

      (10)  Broj subjekata koji su odgovorili manji je od navedenog broja jer je ESMA također primila (i) više odgovora od istih subjekata (npr. odgovor na svaku od predloženih mjera za CFD-ove u posebnoj e-poruci) i (ii) iste odgovore od istih subjekata u više navrata.

      (11)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12. 6. 2014., str. 349.).

      (12)  Obično je niža od dviju novčanih isplata jednaka nuli, ali to ne vrijedi za svaki slučaj. Binarne opcije razlikuju se od drugih špekulativnih proizvoda koji se prodaju malim ulagateljima, poput CFD-ova, u tome što se isplaćuje unaprijed određeni novčani iznos koji nije izravno povezan s iznosom promjene cijene, razine ili vrijednosti temeljne imovine.

      (13)  Primjerice, ulagatelji se mogu kladiti da će cijena temeljne imovine biti unutar određenog cjenovnog raspona ili da će temeljna imovina dosegnuti određenu razinu cijene u određenom trenutku za vrijeme trajanja binarne opcije.

      (14)  Npr., FR-AMF, BE-FSMA, UK-FCA, IT-CONSOB.

      (15)  Npr., UK-FCA.

      (16)  Vidi uvodnu izjavu 35.

      (17)  IOSCO-vo izvješće o IOSCO-ovu istraživanju o izvanburzovnim (OTC) proizvodima u kojima se upotrebljava financijska poluga namijenjeni malim ulagateljima, prosinac 2016. (dostupno na: https://www.iosco.org/library/pubdocs/pdf/IOSCOPD550.pdf).

      (18)  Primjerice, Autorité des Marchés Financiers iz Quebeca, turski Capital Markets Board of Turkey (CMB) (stranica 2.), japanski Financial Futures Association of Japan (stranica 6.), Državna komisija za terminsku trgovinu robama SAD-a (CFTC) i Američka komisija za vrijednosne papire i burzu (SEC) (stranica 55. IOSCO-ova izvješća). U Québecu nadležna tijela Québeca nisu odobrila prodaju binarnih opcija malim ulagateljima. CMB je odlučio zabraniti prodaju binarnih opcija malim ulagateljima. Odobrena je zabrana prodaje binarnih opcija malim ulagateljima u Izraelu. Dostupno na: http://www.isa.gov.il/sites/ISAEng/1489/1511/Pages/eitonot25102017_1.aspx. SAD-ov Ured za informiranje potrošača CFTC-a i Ured za obrazovanje i zagovaranje ulagatelja SEC-a izdali su upozorenje ulagateljima kako bi ih upozorili na prijevarne sheme koje sadržavaju binarne opcije i platforme za trgovanje njima. Dostupno na: http://www.cftc.gov/ConsumerProtection/FraudAwarenessPrevention/CFTCFraudAdvisories/fraudadv_binaryoptions.

      (19)  IOSCO-vo izvješće, stranica iii.

      (20)  Primjerice, binarne opcije ne udovoljavaju kriterijima jednostavnih financijskih instrumenata sukladno zajedničkom tumačenju članka 25. stavka 4. Direktive 2014/65/EU i članka 57. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 оd 25. travnja 2016. o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive, SL L 87, 31. 3. 2017., str. 1.

      (21)  Osim procjene vjerojatnosti događaja na temelju tržišnih cijena relevantnih opcija, ponuditelji mogu upotrijebiti modele utvrđivanja cijena kao što je model Black-Scholes ili modele koji sadržavaju elemente utvrđivanja cijena iz modela Black-Scholes. U modelu Black-Scholes vrijeme do dospijeća, početna cijena temeljne imovine i izvršna cijena varijable su koje su poznate. Otklon iz stohastičkih procesa koji se temelji na tom modelu obično se predviđa nerizičnom kamatnom stopom ili povijesnim rezultatima temeljne imovine ili uz oboje.

      (22)  Primjerice, kod ponude binarne opcije koja nije blizu izvršne cijene ponuditelj može ulagatelju ponuditi pravo na kupnju opcije po cijeni od 22 EUR uz prinos od 100 EUR za događaj koji se može dogoditi po vjerojatnosti od 20 % tog vremena (što je jednako fer vrijednosti od 20 EUR).

      (23)  Ako ponuditelj binarnih opcija nudi trajnu razliku između cijene kupnje i cijene prodaje, raspon cijena može biti razlika između cijene po kojoj ulagatelj može kupiti binarnu opciju od ponuditelja (cijena kupnje) i cijene po kojoj ulagatelj može prodati opciju ponuditelju (cijena prodaje). Te dvije cijene obično se razlikuju od „cijene nultog očekivanog prinosa” (engl. zero-expected return price), odnosno cijene po kojoj bi kupnja binarne opcije dala nulti očekivani prinos za kupca uz cijenu prodaje koja je obično niža i cijenu kupnje koja je obično veća od cijene nultog očekivanog prinosa. Ova razlika cijene oko cijene nultog očekivanog prinosa prikazuje kako će mali ulagatelj u prosjeku biti u gubitku pri početku trgovanja binarnom opcijom i pri izlazu iz trgovanja prije dospijeća opcije.

      (24)  Odjeljak 2 ESMA-inih Pitanja i odgovora koji se odnose na ponudu CFD-a i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (ESMA35-36-794), kako su ažurirani 31. ožujka 2017., sadržava detaljniju raspravu o nekima od navedenih sukoba interesa.

      (25)  Primjerice, za binarnu opciju koja ima vjerojatnost ostvarivanja dobitka od 50 % i prinos od 80 % od uloženog iznosa ako opcija po dospijeću završi u novcu, za ulagatelja postoji vjerojatnost ukupnog gubitka od 75 % u više od 20 trgovanja. Pogledajte ESMA-inu analizu Analiza intervencije u proizvod: mjera za binarne opcije, 2018. (engl. Product Intervention Analysis: Measure on Binary Options).

      (26)  Podatci u 2015. dobiveni od: BG-FSC, CY-CySEC, CZ-CNB, FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, LU-CSSF, MT-MFSA, NL-AFM, PT-CMVM, RO-ASF, UK-FCA; podatci u 2017. dobiveni od: CY-CySEC, CZ-CNB, ES-CNMV, FR-AMF, IE-CBI, LU-CSSF, NL-AFM, MT-MFSA, NO-Finanstilsynet, SK-NBS, UK-FCA.

      (27)  S obzirom na dimenziju čestog prekograničnog djelovanja ponuditelja proizvoda navedeni podatci mogu se odnositi i na ulagatelje iz država izvan EGP-a. U Ujedinjenoj Kraljevini broj računa ulagatelja koji se temelje na CFD-ovima porastao je s 657 000 iz 2011. na 1 051 000 do kraja 2016. Međutim, navedeni podatci uključuju neaktivne ulagatelje ili više računa koje upotrebljava isti mali ulagatelj. Podatci dobiveni od nacionalnog nadležnog tijela CySEC iz Cipra temelje se na računima koje su otvorili ponuditelji tih proizvoda kojima je tijelo CySEC izdalo odobrenje za rad.

      (28)  Što se tiče Ujedinjene Kraljevine, navedeni podatak ne uključuje ulagatelje izvan Ujedinjene Kraljevine koji su klijenti društava koja su dobila odobrenje za rad u Ujedinjenoj Kraljevini i za koje se procjenjuje da ih je u 2016. bilo 400 000. Za ostale države članice koje pružaju podatke ESMA-i podatci se mogu odnositi na ulagatelje iz država izvan EGP-a.

      (29)  Nacionalno nadležno tijelo CY-CySEC napomenulo je da se podatci odnose na klijente iz država izvan EGP-a.

      (30)  Na temelju informacija koje pružilo nacionalno nadležno tijelo DE-BaFin u siječnju 2017., a koje obuhvaćaju podatke iz 2016.

      (31)  Pogledajte IOSCO-vo izvješće. Iako nisu dostupni sveobuhvatni statistički podatci, niz nacionalnih nadležnih tijela prijavio je ESMA-i porast navedenog tržišta u 2016. s obzirom na broj ulagatelja na područjima njihovih ovlasti. Primjerice, Poljska i Litva istaknule su porast vrijednosti transakcija ponuditelja binarnih opcija, a u Portugalu je zabilježen rast broj društava koja pružaju navedene usluge. Uz to, dva nacionalna nadležna tijela koja su prethodno napomenula da na području njihovih ovlasti ne postoji pravo tržište za navedene instrumente za male ulagatelje posebno su istaknula porast tog tržišta na tom području.

      (32)  AT-FMA, BE-FSMA,CY-CySEC, CZ-CNB, DE-BaFin, DK-Finanstilsynet, EE-FSA, EL-HCMC, ES-CNMV, FI-FSA. FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, IT-CONSOB, LI-FMA, LT-Lietuvos Bankas, MT-MFSA, NL-AFM, NO-Finanstilsynet, PT-CMVM, RO-ASF, SE-FI, SI-ATVP, UK-FCA.

      (33)  CZ-CNB, IT-CONSOB.

      (34)  Na Cipru su primljena 42 zahtjeva u 2016. u usporedbi sa 16 zahtjeva u 2015. i 28 u 2014. U Ujedinjenoj Kraljevini nacionalno nadležno tijelo FCA primilo je ukupno 27 zahtjeva od društava koja traže odobrenje za ponudu binarnih opcija malim ulagateljima (20 zahtjeva je od društava koja traže izmjenu odobrenja za rad, a 7 je novih zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad). S obzirom na navedeno, binarne opcije u nadležnosti su nacionalnog nadležnog tijela UK-FCA od 3. siječnja 2018. Prije toga reguliralo ih je vijeće UK Gambling Commission.

      (35)  IOSCO-vo izvješće, stranica 46.

      (36)  Pogledajte ESMA-inu analizu Analiza intervencije u proizvod: mjera za binarne opcije, 2018. (engl. Product Intervention Analysis: Measure on Binary Options).

      (37)  Prethodno članak 19. stavak 5. Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/22/EEZ (SL L 145, 30.4.2004., str. 1.).

      (38)  Taj se rizik može povećati zbog pristranosti u pogledu prevelikog samopouzdanja koje je često prisutno u nedavnim biheviorističkim istraživanjima. Prema nedavnom istraživanju (Li, Mingsheng i Li, Qian i Li, Yan, „The Danger of Investor Overconfidence” (14. studenoga 2016.) koje je dostupno na web-mjestu SSRN: https://ssrn.com/abstract=2932961) o utjecaju raspoloženja ulagatelja na učinkovitost tržišta oko razdoblja krahova tržišta, preveliko samopouzdanje ulagatelja otežava otkrivanje cijena, povećava idiosinkratične rizike i otežava reakcije na tržištu prije kraha tržišta zbog pristranosti informacija (Peng, Lin, Wei Xiong, 2006. „Investor attention, overconfidence and category learning”, Journal of Financial Economics 80, 563 – 602), pristranosti ulagača u pogledu pripisivanja zasluga za određene ishode (Gervais, S. i T. Odean, 2001. „Learning to be Overconfident”, The Review of Financial Studies, 14, 1 – 27) i velikog rizika od arbitraže (Benhabit, Jess, Xuewen Liu i Penfei Wang, 2016. „Sentiments, financial markets, and macroeconomic fluctuations”, Journal of Financial Economics 120, 420 – 443). O istoj temi, među ostalim, pogledajte: Ricciardi, Victor, Chapter 26: „The Psychology of Speculation in the Financial Markets” (1. lipnja 2017.), „Financial Behavior: Players, Services, Products, and Markets”, H. Kent Baker, Greg Filbeck i Victor Ricciardi, urednici, 481 – 498, New York, NY: Oxford University Press, 2017.; N. Barberis i R. H. Thaler (2003.), „A Survey of Behavioral Finance”, u M. Harris, G.M. Constantinides i R. Stultz, „Handbook of the Economics of Finance”; D. Dorn i G. Huberman (2005), „Talk and action: What individual investors say and what they do”, C.H. Pan i M. Statman (2010.) „Beyond Risk Tolerance: Regret, Overconfidence, and Other Investor Propensities”, radni dokument; A. Nosic i M. Weber (2010.), „How Risky do I invest: The Role of Risk Attitudes, Risk Perceptions and Overconfidence”, N. Linciano (2010.), „How Cognitive Biases and Instability of Preferences in the Portfolio Choices of Retail Investors – Policy Implications of Behavioural Finance”, A. Lefevre i M. Chapman (2017.), „Behavioural economics and financial consumer protection”, OECD Working Papers on Finance, Insurance and Private Pensions, br. 42 OECD Publishing.

      (39)  Odjeljak 3. Pitanja i odgovora koji se odnose na ponudu CFD-a i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (ESMA35-36-794), kako su ažurirani 31. ožujka 2017.

      (40)  Primjerice, BE-FSMA, ES-CNMV, FR-AMF i IT-CONSOB.

      (41)  IOSCO-vo izvješće, stranica 5.

      (42)  Ibidem.

      (43)  Kako su odredila nacionalna nadležna tijela DE-BaFin i PL-KNF.

      (44)  Primjerice, nacionalna nadležna tijela UK-FCA i NO-Finanstilsynet.

      (45)  U odjeljku 6. Pitanja i odgovora ESMA-e koji se odnose na ponudu CFD-a i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (ESMA35-36-794), kako su ažurirani 31. ožujka 2017., navodi se kako nije vjerojatno da će društvo koje nudi bonuse za poticanje trgovanja malih ulagatelja složenim špekulativnim proizvodima, kao što su CFD-ovi, binarne opcije i „rolling spot forex”, moći dokazati da djeluje iskreno, pošteno i profesionalno te u najboljem interesu svojih malih ulagatelja.

      (46)  u skladu s opisom u IOSCO-ovu izvješću, stranica 32.

      (47)  Primjerice, BE-FSMA, ES-CNMV, FR-AMF i IT-CONSOB.

      (48)  Odjeljak 3. Pitanja i odgovora ESMA-e koji se odnose na ponudu CFD-a, binarnih opcija i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (ESMA35-36-794), kako su ažurirani 31. ožujka 2017., sadržava detaljniju raspravu o informacijama koje treba pružiti klijentima i mogućim klijentima.

      (49)  Odjeljak 3 ESMA-inih Pitanja i odgovora koji se odnose na ponudu CFD-a i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (ESMA35-36-794), kako su ažurirani 31. ožujka 2017.

      (50)  Uredba (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ovi) (SL L 352, 9. 12. 2014., str. 1.).

      (51)  Prethodno članak 19. stavak 2. i 3. Direktive 2004/39/EZ.

      (52)  Prethodno članak 19. stavak 4. i 5. Direktive 2004/39/EZ.

      (53)  Prethodno članak 21. Direktive 2004/39/EZ.

      (54)  Direktiva 2004/39/EZ. Prilog IV. Direktive 2014/65/EU sadrži korelacijsku tablicu između zahtjeva iz Direktive 2004/39/EZ i zahtjeva iz Direktive 2014/65/EU i Uredbe (EU) br. 600/2014.

      (55)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/653 od 8. ožujka 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ovi) utvrđivanjem regulatornih tehničkih standarda u vezi s prikazom, sadržajem, preispitivanjem i revizijom dokumenata s ključnim informacijama te uvjetima za ispunjavanje zahtjeva za dostavu tih dokumenata, SL L 100, 12. 4. 2017., str. 1.

      (56)  Primjerice, nacionalno nadležno tijelo IE-CBI izrazilo je zabrinutost zbog kriterija koji se upotrebljavaju u procjeni znanja i iskustva u svrhu procjene nakon njihove tematske inspekcije (dostupno na: https://www.centralbank.ie/news/article/inspection-finds-75-percent-of-cfd-clients-lost-money). Nadalje, nacionalno nadležno tijelo UK-FCA primijetilo je stalni neuspjeh ponuditelja s obzirom na procjenu prikladnosti i povezane politike i postupke (pogledajte gore).

      (57)  Upozorenje ESMA-e o „rizicima ulaganja u složene proizvode” od 7. veljače 2014. (https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/investor_warning_-_complex_products_20140207_-_en_0.pdf) i upozorenje ESMA-e za ulagatelje o „CFD-ovima, binarnim opcijama i drugim špekulativnim proizvodima” od 25. srpnja 2016. (dostupno na: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1166_warning_on_cfds_binary_options_and_other_speculative_products_0.pdf).

      (58)  Pitanja i odgovori koji se odnose na ponudu CFD-a i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (ESMA35-36-794), kako su ažurirani 31. ožujka 2017.

      (59)  Mišljenje o praksama za društva koja prodaju složene financijske proizvode iz Direktive o tržištima financijskih instrumenata od 7. veljače 2014. (ESMA/2014/146).

      (60)  ESMA-ine Smjernice o zahtjevima za upravljanje proizvodima u skladu s Direktivom MiFID II od 2. lipnja 2017. (ESMA35-43-620)

      (61)  Propis belgijskog nacionalnog nadležnog tijela Regulation of the Financial Services and Markets Authority kojom se uređuje distribucija ulagateljima određenih izvedenih financijskih instrumenata.

      (62)  Članak 72. zakona LOI no 2016-1691 du 9 décembre 2016 relative à la transparence, à la lutte contre la corruption et à la modernisation de la vie économique.

      (63)  Navedene mjere objavilo je nacionalno nadležno tijelo ES-CNMV u svojim Mjerama za stavljanje na tržište CFD-ova i drugih špekulativnih proizvoda malim ulagateljima od 21. ožujka 2017.

      (64)  HCMC-ova okružnica br. 56/10.5.2017.

      (65)  Dostupno na: https://www.cysec.gov.cy/CMSPages/GetFile.aspx?guid=ebf53e28-2bb7-4494-bb3a-4cced2e3c8ba.

      (66)  UK-FCA, „Consumer warning on the risks of investing in binary options”, 14. studenoga 2017. Dostupno na: https://www.fca.org.uk/news/news-stories/consumer-warning-about-risks-investing-binary-options.

      (67)  Dostupno na: https://www.finanstilsynet.no/contentassets/455795d40fe4445f88a3b71b35079c94/horingsnotat---produktintervensjon.pdf.

      (68)  Primjerice, UK-FCA, IT-CONSOB, ES-CNMV, BE-FSMA, FR-AMF, DE- BaFin, DK- Finanstilsynet, LU-CSSF, NL-AFM.

      (69)  Pogledajte uvodnu izjavu 34. točku vi.

      (70)  Pogledajte ESMA-inu Analizu intervencije u području proizvoda: mjera za binarne opcije, 2018. (engl. Product Intervention Analysis: Measure on Binary Options).

      (71)  Ibidem.

      (72)  Zajedničko stajalište o načelima za proizvođačevo nadgledanje proizvoda i procesa upravljanja (JC-2013-77).

      (73)  Mišljenje o praksama za društva koja prodaju složene proizvode iz Direktive o tržištima financijskih instrumenata od 7. veljače 2014. (ESMA/2014/146) Navedeno mišljenje posebno se referira na CFD-ove i binarne opcije.

      (74)  Mišljenje o strukturiranim proizvodima za maloprodaju – dobre prakse mehanizama upravljanja proizvodima od 27. ožujka 2014. ESMA/2014/332).

      (75)  „The Responsibilities of Providers and Distributors for the Fair Treatment of Customers” (Odgovornost ponuditelja i distributera za pošteno postupanje s kupcima). Dostupno na: https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/RPPD_FCA_20130401.pdf. Smjernice su povezane s Načelima poslovanja Ujedinjene Kraljevine (PRIN). Dostupno na: https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/rppd/RPPD_Full_20180103.pdf.

      (76)  ESMA je istaknula rizik od regulatorne arbitraže u svome mišljenju o učinku isključivanja društava za upravljanje fondovima iz područja primjene intervencijskih ovlasti Uredbe o tržištima financijskih instrumenata od 12. siječnja 2017. (ESMA50-1215332076-23) u kojoj je izražena zbrinutost zbog rizika od regulatorne arbitraže i mogućeg pada učinkovitosti budućih intervencijskih mjera koji nastaje zbog isključivanja određenih tijela iz područja primjene važećih mjera (subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire, društva za upravljanje i upravitelji alternativnih investicijskih fondova). Komisija je predložila izmjene radi poboljšanja pravne sigurnosti s obzirom na navedeno u izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 (COM(2017)536/948972).

      (77)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).