title: 2014/944/EU: Odluka Komisije od 11. lipnja 2014. o državnoj potpori SA.26818 (C 20/10) (ex N 536/08 & NN 32/10) koju je Italija dodijelila društvu SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom Stretto (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3571)  Tekst značajan za EGP

text:
               23.12.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 367/99

         ODLUKA KOMISIJE
   od 11. lipnja 2014.
   o državnoj potpori SA.26818 (C 20/10) (ex N 536/08 & NN 32/10) koju je Italija dodijelila društvu SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom Stretto

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3571)

   (Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/944/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   nakon poziva zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               Talijanska su tijela 27. listopada 2008. obavijestila Komisiju o namjeri regije Kalabrija da dodijeli potporu u obliku dokapitalizacije radi podmirivanja poslovnih gubitaka društva SO.G.A.S. SpA Società per la Gestione dell'Aeroporto dello Stretto (dalje u tekstu „SO.G.A.S.” ili „primatelj”): SO.G.A.S. je društvo za upravljanje zračnom lukom Stretto u regiji Kalabrija.

               (2)

               Tijekom prethodnih ispitivanja Komisija je došla do saznanja o ostalim mjerama u korist istog primatelja koje su se činile nezakonitom državnom potporom. Komisija je stoga te mjere uključila u istražni postupak.

               (3)

               S obzirom na to da je raspolagala informacijama o tome da je državna potpora dodijeljena prije nego li je mogla ocijeniti njezinu spojivost s unutarnjim tržištem, Komisija je evidentirala predmet kao neprijavljenu potporu pod brojem NN 32/10.

               (4)

               Komisija je zatražila dodatne informacije o prijavljenoj mjeri dopisima od 27. studenoga 2008., 23. veljače 2009. i 19. svibnja 2009. Italija je odgovorila 14. siječnja 2009., 26. ožujka 2009. i 9. listopada 2009.

               (5)

               Komisija je dopisom od 20. srpnja 2010. obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu potpore društvu SO.G.A.S. (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”).

               (6)

               Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (2). Komisija je njome uputila poziv zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba.

               (7)

               Primatelj je dopisom od 19. studenoga 2010. dostavio svoje primjedbe u pogledu odluke o pokretanju postupka. Komisija je 20. prosinca 2010. proslijedila primateljeve primjedbe talijanskim tijelima i od njih zatražila očitovanja. Komisija je 8. ožujka 2011. poslala podsjetnik, a Italija je svoja zapažanja dostavila 29. travnja 2011. Zainteresirane strane Komisiji nisu dostavile nikakve druge primjedbe.

               (8)

               Talijanska su tijela dostavila primjedbe o odluci o pokretanju postupka dopisima od 23. rujna 2010. i 15. prosinca 2010.

               (9)

               Komisija je dopisom od 30. ožujka 2012. zatražila dodatne informacije o mjerama koje su predmet istražnog postupka. Talijanska su tijela dostavila tražene informacije dopisom od 30. travnja 2012.

         2.   DETALJNI OPIS MJERA

   2.1.   Primatelj

               (10)

               Korisnik je mjera društvo SO.G.A.S za upravljanje zračnom lukom Reggio Calabria.

               (11)

               SO.G.A.S. je društvo s ograničenom odgovornošću u potpunom vlasništvu javnih tijela, osnovano u skladu s talijanskim pravom u ožujku 1981.

               (12)

               Promet u zračnoj luci povećao se sa 272 859 putnika u 2004. na 571 694 putnika u 2012. (3)

         2.2.   Sporne mjere

               (13)

               Mjera koju je Italija prijavila jest dokapitalizacija u iznosu od 1 824 964 EUR koju je provela regija Kalabrija radi podmirivanja gubitaka koje je ostvarilo društvo SO.G.A.S. u 2004. i 2005.

               (14)

               U lipnju 2005. i lipnju 2006. javni članovi društva SO.G.A.S. odlučili su podmiriti njegove gubitke nastale u prethodne dvije godine (u iznosu od 1 392 900 EUR u 2004., odnosno 2 257 028 u 2005.) razmjernim dokapitalizacijama. U tom je trenutku regija Kalabrija imala 50 % udjela u društvu, dok su ostali članovi društva bili općina Reggio Calabria, pokrajina Reggio Calabria, pokrajina Messina, općina Messina, Gospodarska komora pokrajine Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina.

               (15)

               Prema informacijama kojima je Komisija raspolagala u trenutku odluke o pokretanju postupka, pokrajina Reggio Calabria, općina Messina, općina Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina već su provele razmjerne dokapitalizacije.

               (16)

               Društvo SO.G.A.S. u 2006. ostvarilo je dodatni gubitak u iznosu od 6 018 982 EUR. U prosincu 2007. članovi društva SO.G.A.S. odlučili su pretvoriti rezerve društva u kapital i smanjiti kapital kako bi podmirili preostale gubitke. Međutim, zbog toga bi kapital bio niži od najniže razine koja je za društva za upravljanje zračnim lukama predviđena talijanskim pravom. Kako bi kapital opet bio u skladu s pravnim zahtjevima, članovi društva SO.G.A.S. usuglasili su se o povećanju kapitala za 2 742 919 EUR. Kapital je povećan pretvaranjem obveznica koje su ranije upisali neki članovi društva u ukupnom iznosu od 2 274 919 EUR. Regija Kalabrija nije se nalazila među članovima društva koji su imale konvertibilne obveznice te je njezin udjel u kapitalu društva pao s 50 % na 6,74 %.

         2.3.   Tijelo koje je dodijelilo potporu

               (17)

               U slučaju dotičnih mjera tijelo koje je dodijelilo potporu jest regija Kalabrija.

               (18)

               Kako je prethodno navedeno, javna sredstva društvu SO.G.A.S. osigurale su pokrajina Reggio Calabria, općina Reggio Calabria, pokrajina Messina, općina Messina, Gospodarska komora pokrajine Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina u obliku razmjernih dokapitalizacija radi podmirivanja gubitaka nastalih u 2004., 2005. i 2006. i usklađivanja kapitala s pravnim zahtjevima.

         2.4.   Proračun

               (19)

               Talijanska tijela prijavila su dokapitalizacije u iznosu od 1 824 964 EUR koje su razmjerne udjelu regije Kalabrija u društvu SO.G.A.S., a koje su odobrene u lipnju 2005. i lipnju 2006. Osim toga, kako je prethodno navedeno, ostali javni članovi društva isto su tako podmirili gubitke u iznosu od 1 824 964 EUR. U prosincu 2007. provedena je daljnja dokapitalizacija u iznosu od 2 742 919 EUR.

               (20)

               Stoga je ukupni proračun mjera koje se ocjenjuju 6 392 847 EUR.

         2.5   Postupak pred domaćim sudom

               (21)

               Regija Kalabrija odlučila je da dokapitalizacije o kojima su članovi društva donijeli odluku u lipnju 2005. i lipnju 2006. neće stupiti na snagu prije odluke Komisije kojom se one odobravaju pa je društvo SO.G.A.S. pokrenulo postupak protiv nje pred redovnim sudom (Tribunale) pokrajine Reggio Calabria. Sud je presudio u korist društva SO.G.A.S., a žalba koju je podnijela regija odbačena je u svibnju 2009.

               (22)

               Iako je potvrdio nadležnost Komisije za odlučivanje o spojivosti mjere državne potpore s unutarnjim tržištem, sud je smatrao da su nacionalni sudovi nadležni za odlučivanje o tome može li se mjera smatrati državnom potporom. Sud je presudio da javno financiranje u tom slučaju nije činilo državnu potporu jer nije moglo dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja niti utjecati na trgovinu među državama članicama. Sud je iznio i opažanje da je zadovoljeno načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu jer su u trenutku dodjele potpore, neovisno o gubitcima nastalima u 2004., 2005. i 2006., postojali razumni izgledi u smislu dugoročne profitabilnosti.

               (23)

               Regija je uložila žalbu na presudu suda na osnovi mišljenja da mjera čini državnu potporu i da je, posljedično, ne bi trebalo provoditi prije nego što Komisija donese odluku o odobrenju. Talijanska su tijela u prosincu 2009. obavijestila Komisiju da je žalba odbačena i da nije moguće poduzeti daljnje postupovne korake protiv dodjele javnog doprinosa društvu SO.G.A.S.

         3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

               (24)

               Komisija je u odluci o pokretanju postupka zauzela privremeno stajalište da su razmjerne dokapitalizacije koje je provela regija i ostali javni članovi društva radi podmirivanja gubitaka nastalih u 2004. i 2005. te dokapitalizacija o kojoj su odlučili članovi društva SO.G.A.S. u prosincu 2007. predstavljale državnu potporu zbog sljedećih razloga:

                           (a)

                           uključivale su prijenos sredstava u korist društva SO.G.A.S. brojnih regionalnih i lokalnih tijela, odnosno regije Kalabrija, pokrajine Reggio Calabria, općine Messina i općine Reggio Calabria ili lokalnih autonomnih tijela osnovanih u skladu s javnim pravom, odnosno Gospodarske komore pokrajine Reggio Calabria i Gospodarske komore pokrajine Messina; dakle, uključivale su državna sredstva i bile su pripisive državi;

                           (b)

                           nisu bile u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu te su stoga predstavljale selektivnu prednost u korist društva SO.G.A.S.;

                           (c)

                           mogle su dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama.

               (25)

               Komisija je zauzela privremeno stajalište da sporne mjere nisu spojive s unutarnjim tržištem. Kao prvo, Italija je izričito tvrdila da društvu SO.G.A.S. nije povjereno pružanje nikakvih usluga od općega gospodarskog interesa. Kao drugo, talijanska su tijela potvrdila da se mjere nisu odnosile na nikakva posebna ulaganja u zračnu luku pa je Komisija privremeno zaključila da spojivost mjera nije moguće ocijeniti na temelju kriterija utvrđenih smjernicama o financiranju zračnih luka i početnim potporama zračnim prijevoznicima koji polijeću iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu „Smjernice o zračnom prometu iz 2005.”) (4). Kao treće, neovisno o svojim tvrdnjama da je društvo SO.G.A.S. poduzeće u poteškoćama u smislu smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”) (5), talijanska su tijela navela i da mjere nisu dio plana restrukturiranja te da takav plan ne postoji. Konačno, Komisija je zauzela stajalište da mjere nisu spojive sa Smjernicama o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje od 2007. do 2013. (dalje u tekstu: „Regionalne smjernice”) (6), kojima je osiguran okvir za ocjenu potpora dodijeljenih na temelju članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) UFEU-a.

               (26)

               Kad je riječ o postupcima pokrenutima pred talijanskim sudovima u pogledu odbijanja regije da plati svoj razmjerni doprinos prije odobrenja Komisije u skladu s pravilima o državnim potporama, Komisija je smatrala da je, s obzirom na primat prava EU-a nad nacionalnim pravom i sve do službenog povlačenja obavijesti, Italija obvezna postupati u skladu s klauzulom o mirovanju utvrđenom člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. Komisija je stoga zauzela stajalište da je, zbog primata obveze mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a, stajalište koje su zauzeli nacionalni sudovi trebalo zanemariti te da talijanska tijela nisu smjela početi primjenjivati prijavljenu mjeru do okončanja postupka u pogledu državne potpore.

         4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

               (27)

               Primatelj, društvo SO.G.A.S., jedina je zainteresirana strana koja je Komisiji dostavila primjedbe u obliku dokaza i dopuna tvrdnjama koje su talijanska tijela iznijela tijekom službenog istražnog postupka.

         4.1.   Postojanje potpore

               (28)

               Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da mjera koja se ocjenjuje ne čini državnu potporu jer nisu ispunjeni svi kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a. Preciznije, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da mjera: i. nije utjecala na trgovinu među državama članicama, odnosno ii. nije predstavljala selektivnu ekonomsku prednost u korist društva SO.G.A.S. te iii. nije narušavala niti prijetila da će narušiti tržišno natjecanje.

               (29)

               Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da su sporne mjere dodijeljene u uobičajenim tržišnim uvjetima i da su stoga bile u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Bile su u skladu s člancima 2446. i 2447. talijanskoga Građanskog zakonika, prema kojima članovi društva s ograničenom odgovornošću koje je izgubilo više od trećine kapitala moraju nadoknaditi njegove gubitke kako ne bi došlo do likvidacije društva. Kad članovi društva ne bi podmirili gubitke društva SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom, to bi uključivalo povlačenje (u smislu članka 13. Odluke ministra br. 521 od 12. studenoga 1997.) djelomičnog upravljanja zračnom lukom Stretto koje je povjereno društvu SO.G.A.S. na temelju članka 17. Ukaza-zakona br. 67 iz 1997. te bi potpuna koncesija za upravljanje zračnom lukom, za koju je zahtjev podnesen Ministarstvu prometa, u budućnosti bila nemoguća. Stoga je razumna pretpostavka da bi privatni ulagač pred kojim je sličan izbor jednako postupio kako bi povećao vrijednost svojeg udjela.

               (30)

               Primatelj je naglasio da je redovni sud pokrajine Reggio Calabria u lipnju 2008. naručio neovisnu procjenu društva kojom je njegova vrijednost procijenjena u rasponu od 12 milijuna EUR do 17 milijuna EUR.

               (31)

               Kako bi dokazo izglede u pogledu profitabilnosti društva, primatelj je Komisiji dostavio poslovni plan koji je za društvo SO.G.A.S. u listopadu 2008. izradio vanjski konzultant u kojem se predviđa da će društvo ponovno postati održivo u 2013.

               (32)

               U srpnju 2007. objavljen je poziv na podnošenje ponuda za djelomičnu privatizaciju društva SO.G.A.S. Ponudu za preuzimanje 35 % udjela u društvu SO.G.A.S. podnio je talijansko-argentinski konzorcij (associazione temporanea di imprese ili„ATI”). Članovi društva SO.G.A.S. smatrali su ponudu ekonomski nepovoljnom. U ožujku 2010. objavljen je novi poziv na podnošenje ponuda za 35 % udjela u društvu SO.G.A.S. Prema tvrdnjama društva SO.G.A.S., dva iskaza interesa koja su podnesena na taj poziv, uz početnu ponudu konzorcija, ukazuju na to da je ispunjeno načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu.

               (33)

               Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je i da je Komisija pogriješila pri zaključku da putnici koji upotrebljavaju zračnu luku Stretto mogu upotrebljavati i zračne luke Catania, Lamezia Terme ili Crotone, ovisno o boravištu, i da su sporne mjere posljedično mogle narušiti tržišno natjecanje među upraviteljima zračnih luka.

               (34)

               Kao prvo, zračna luka Stretto i zračne luke Catania, Lamezia Terme i Crotone regionalne su zračne luke za izravne letove čija se gravitacijska područja ne preklapaju. Zračna luka Stretto ne predstavlja konkurenciju nijednoj drugoj zračnoj luci u Italiji ili Uniji. Zbog posebnih zemljopisnih i infrastrukturnih obilježja Kalabrije nije moguće preklapanje gravitacijskih područja zračne luke Stretto i obližnjih talijanskih zračnih luka. Zračna luka Lamezia Terme udaljena je više od 130 km, odnosno približno sat vremena vožnje od zračne luke Stretto. Ne postoji brza veza između zračnih luka Stretto i Crotone, koje su udaljene više od tri sata. Zračna luka Catania nalazi se u drugoj zemljopisnoj regiji na udaljenosti većoj od 130 km, odnosno jedan sat i 30 ili jedan sat i 40 minuta vožnje automobilom.

               (35)

               Društvo SO.G.A.S. dostavilo je tablicu u kojoj je naveden indeks povezanosti broja dolaznih putnika u zračnoj luci Stretto i zračnim lukama Lamezia Terme, Crotone i Catania. Prema njihovu mišljenju iz tablice je vidljivo da putnici u zračnoj luci Stretto čine novu sastavnicu regionalnog prometa. Stoga bi zatvaranje zračne luke za posljedicu imalo gubitak dijela potražnje za uslugama zračnog prijevoza, a ne preraspodjelu u ostale zračne luke. Društvo SO.G.A.S. dostavilo je i tablicu kako bi pokazalo da je mjerama koje su predmet ispitivanja doista stvorena nova potreba za uslugama zračnog prijevoza u tom području, od koje koristi imaju zračni prijevoznici zainteresirani za uspostavu novih linija između zračne luke Stretto i ostalih zračnih luka u Italiji i EU-u te ostale zračne luke koje su se suočile s povećanom potražnjom.

               (36)

               Društvo SO.G.A.S. odbacilo je privremeni nalaz Komisije da su mjere mogle narušiti tržišno natjecanje među zračnim prijevoznicima. Nijedan zračni prijevoznik nije dobio javna sredstva zahvaljujući odobravanju nižih naknada za slijetanje ili ostalih povoljnih uvjeta. Naknade za slijetanje i ostale uvjete poslovanja zračne luke utvrdilo je nadležno tijelo te upravitelju zračne luke nije omogućilo nikakvo diskrecijsko pravo. Konačno, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da zračnu luku uglavnom upotrebljava društvo Alitalia (koje ostvaruje šest od osam dnevnih letova) te da nema pokazatelja da su čarterski ili niskotarifni prijevoznici zainteresirani za uspostavu novih linija iz zračne luke Stretto.

               (37)

               Društvo SO.G.A.S. zaključilo je da je Komisija pri ocjeni učinka mjere na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama morala u većoj mjeri uzeti u obzir posebne okolnosti i utvrditi da mjera ne predstavlja državnu potporu.

         4.2.   Spojivost potpore

               (38)

               Kad je riječ o pitanju mogu li se mjere smatrati spojivima na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je javno financiranje koje se ocjenjuje bilo namijenjeno kontinuitetu poslovanja upravitelja zračne luke i razvoju određenih gospodarskih aktivnosti. Opravdanje tog cilja bila je činjenica da male zračne luke ne ostvaruju dovoljno prihoda za podmirivanje troškova za postupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu zaštite i sigurnosti. Osim toga, zračna luka Stretto imala bi znatnih poteškoća s prihvatom čarterskih i niskotarifnih prijevoznika, s obzirom na obilježja infrastrukture zračne luke i posljedična ograničenja koje je uvelo nacionalno tijelo za civilno zrakoplovstvo ENAC (7).

               (39)

               Točnije, zračna luka Stretto razvrstana je u zračne luke 2. razine u skladu s parametrima ENAC-a. To se razvrstavanje temelji na veličini infrastrukture, a ne na broju putnika, a od zračnih luka s manjim brojem putnika, kako bi ispunile sigurnosne standarde, zahtijeva se da snose jednake troškove kao i zračne luke s više od milijun putnika.

               (40)

               Bez javnog financiranja koje je predmet istražnog postupka zračna bi se luka morala povući s tržišta, uz negativne posljedice na mobilnost stanovništva na regionalnoj razini. Zbog toga ni članovi društva ne bi ostvarili povrat od svojeg ulaganja.

               (41)

               Konačno ili alternativno, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je u ovom predmetu Odluka Komisije 2005/842/EZ (8) o uslugama od općega gospodarskog interesa primjenjiva te da se mjere u svakom slučaju mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od zahtjeva za prijavu na toj osnovi.

               (42)

               Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je upravljanje zračnom lukom usluga od općega gospodarskog interesa u okviru područja primjene članka 2. stavka 1. točke (d) Odluke 2005/842/EZ jer broj putnika u zračnoj luci nije premašivao milijun putnika godišnje. Društvo SO.G.A.S. naglasilo je da na temelju Ukaza-zakona br. 250 od 25. srpnja 1997. lokalna tijela mogu biti članovi samo onih društava kojima su povjerene usluge od općega gospodarskog interesa. Društvo SO.G.A.S. uvijek je bilo u vlasništvu lokalnih tijela u Kalabriji i Messini, što je vjerojatni dokaz da se upravljanje zračnom lukom može smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa. Kako bi dokazalo da je upravljanje zračnom lukom doista usluga od općega gospodarskog interesa, društvo SO.G.A.S. dostavilo je odluke općine Reggio Calabria od 27. srpnja 2010. i 19. lipnja 2010. u kojima se govori o važnosti usluga zračne luke na regionalnoj razini.

               (43)

               Naknada za pružanje javne usluge ograničena je na gubitke upravitelja zračne luke pri pružanju usluge od općega gospodarskog interesa pa je stoga u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti utvrđenima člankom 5. stavkom 1. Odluke 2005/842/EZ. Kad je riječ o izostanku bilo kakvog akta kojim se usluga od općega gospodarskog interesa povjerava upravitelju zračne luke, društvo SO.G.A.S. predložilo je sastavljanje sporazuma kojim bi se otklonile sve sumnje o ispunjivanju četiriju uvjeta iz predmeta Altmark (9) u predmetu zračne luke Stretto.

         5.   PRIMJEDBE TALIJANSKIH TIJELA

               (44)

               Komisija je u odluci o pokretanju postupka naglasila da je Italija potvrdila da društvu SO.G.A.S. nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa pa se spojivost spornih mjera ne može ocijeniti prema pravilima o takvim uslugama.

         5.1.   Pitanje može li se poslovanje zračne luke smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa

               (45)

               Italija je tijekom istražnog postupka tvrdila da su mjere koje se ocjenjuju naknada za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa društva SO.G.A.S. Zbog nedostatka dokaza o suprotnome, talijanska su tijela tvrdila da bi se tijekom ex post ocjene moglo zaključiti da su u slučaju društva SO.G.A.S. ispunjeni zahtjevi EU-a za usluge od općega gospodarskog interesa.

               (46)

               Italija je smatrala da je Komisija stavila neopravdani naglasak na formalne, umjesto na sadržajne zahtjeve za usluge od općega gospodarskog interesa. Kao dokaz za to Italija je dostavila okvirnu ocjenu četiriju kriterija iz predmeta Altmark. Italija je tvrdila da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjerena misija pružanja javne usluge. Misija je, izravno ili neizravno, potvrđena u nekoliko administrativnih akata koje su izdala lokalna tijela. Italija je dostavila zapisnik sa sastanka izvršnog tijela općine Reggio Calabria održanog 17. listopada 2007. na kojem je donesena odluka o subvencioniranju gubitaka upravitelja zračne luke te zapisnike sa sastanaka istog tijela održanih 16. lipnja 2009. i 31. prosinca 2009. iz kojih je vidljivo da se aktivnosti zračne luke mogu smatrati uslugama od općega gospodarskog interesa. U zapisniku sa sastanka održanog 17. listopada 2007. navedeno je da „regija Kalabrija smatra da su određene aktivnosti zračne luke Reggio Calabria nužne za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa i da su društvu SO.G.A.S. uvedene brojne obveze pružanja javne usluge kako bi se osiguralo pravilno služenje javnom interesu. U takvim slučajevima tijela mogu upravitelju zračne luke subvencionirati dodatne troškove nastale pri ispunjivanju tih obveza, koje su bile takve da nije bilo moguće isključiti da se cjelokupno upravljanje zračnom lukom može smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa”.

               (47)

               U općenitijem smislu, regija Kalabrija potpisala je Protokol o razvoju zračnih luka Lamezia Terme, Crotone i Reggio Calabria iz kojeg je jasno da su usluge zračne luke javne usluge nužne za gospodarski i društveni razvoj regije te da se, posljedično, mogu financirati sredstvima EU-a, nacionalnim ili regionalnim sredstvima.

               (48)

               Italija je naglasila i da je 28. prosinca 2008. upravitelj zračne luke zatražio od članova društva podmirivanje gubitaka na temelju obveze pružanja javne usluge te je tvrdio da nijedan privatni operator ne bi pružao uslugu upravljanja zračnom lukom po isključivo komercijalnim uvjetima. Prvi je kriterij iz predmeta Altmark stoga ispunjen.

               (49)

               Parametre za izračun naknade moguće je jednostavno preuzeti iz bilance stanja društva SO.G.A.S., koja sadržava transparentan izvještaj o troškovima poslovanja. Javno financiranje ograničeno je na iznos gubitaka, pri čemu primatelj nije ostvario dodatnu maržu.

               (50)

               Kad je riječ o trećem kriteriju iz predmeta Altmark, Italija je tvrdila da se, u slučaju javnih usluga, djelovanje javnog člana društva ne može usporediti s djelovanjem privatnog ulagača. Ponašanje javnog tijela može se opravdati ciljevima u javnom interesu koji su prepreka za primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu. U ovom predmetu motiv za ponašanje javnih članova društva nisu tržišni kriteriji te se posljedično ne može usporediti s ponašanjem ulagača na tržištu. Italija je zaključila da treći kriterij iz predmeta Altmark, za koji se činilo da zahtijeva primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu, nije relevantan u predmetu koji se istražuje.

               (51)

               Italija je tvrdila da se, s obzirom na to da je djelatnost društva SO.G.A.S. usluga od općeg interesa, dokapitalizacije mogu smatrati naknadom za pružanje tih usluga na temelju ex post ocjene te da stoga ne predstavljaju državnu potporu.

         5.2.   Spojivost potpore

               (52)

               Italija je tvrdila da bi mjere, kad bi se smatrale državnom potporom, u svakom slučaju trebalo smatrati spojivima na temelju članka 2. stavka 1. Odluke 2005/842/EZ.

         5.3.   Bez narušavanja tržišnog natjecanja

               (53)

               Italija se pozvala na stavak 39. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. u kojem se navodi da „nije vjerojatno da financiranje koje se dodjeljuje malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) narušava tržišno natjecanje ili utječe na trgovinu u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu”.

               (54)

               Talijanska su tijela nadalje tvrdila da djelatnosti zračne luke nisu profitabilne. Dokaz je za to činjenica da postupak na kraju nije uspio, iako se početna namjera u pogledu djelomične privatizacije društva naširoko oglašavala. S obzirom na to da su se mogući ulagači morali obvezati na podmirivanje gubitaka koji se očekuju u sljedećim godinama, kako je navedeno u poslovnom planu objavljenom u natječaju, i s obzirom na to da se jedina dostavljena ponuda nije smatrala ekonomski povoljnom, bilo je jasno da priroda poslovanja nije profitabilna. Osim toga, činjenica da ponuditelji nisu bili spremni podmiriti moguće buduće gubitke u neograničenoj mjeri, nego samo do unaprijed utvrđenih graničnih vrijednosti, dokaz je nepostojanja tržišta privlačnog ulagačima, a to znači da mjere nisu mogle utjecati na trgovinu među državama članicama.

         6.   ZAPAŽANJA ITALIJE O PRIMJEDBAMA KOJE SU DOSTAVILE ZAINTERESIRANE STRANE

               (55)

               Talijanska su tijela dopisom od 27. travnja u ime regije Kalabrija Komisiji dostavila zapažanja o primjedbama društva SO.G.A.S.

               (56)

               Italija je podržala tvrdnje društva SO.G.A.S., uključujući njegovu tvrdnju da se mjere koje se ocjenjuju odnose na uslugu od općega gospodarskog interesa, što, prema mišljenju Italije, znači da se ne mogu smatrati državnom potporom.

               (57)

               Italija je tvrdila i da mjere ne narušavaju tržišno natjecanje niti utječu na trgovinu među državama članicama.

         7.   OCJENA POTPORE

   7.1.   Postojanje potpore

               (58)

               U članku 107. stavku 1. UFEU-a navodi se da je, osim ako je UFEU-om drukčije predviđeno, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da se će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva s unutarnjim tržištem”.

               (59)

               Kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. kumulativni su: mjere koje su predmet ispitivanja predstavljat će državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a samo ako su ispunjeni svi prethodno navedeni uvjeti. Stoga za financijsku potporu mora vrijediti sljedeće:

                           (a)

                           dodjeljuje je država ili se ona dodjeljuje iz državnih sredstava;

                           (b)

                           njome se u povlašteni položaj stavljaju određena poduzeća ili proizvodnja određene robe;

                           (c)

                           njome se narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja; te

                           (d)

                           utječe na trgovinu među državama članicama.

               (60)

               Opći sud u svojoj je presudi u predmetu Zračna luka Leipzig-Halle
                   (10) smatrao da izgradnja civilne zračne luke i upravljanje njome predstavlja gospodarsku djelatnost. Jedina su iznimka određene djelatnosti koje su u pravilu obuhvaćene izvršavanjem javnih ovlasti pa se ne mogu smatrati gospodarskim djelatnostima. Državno financiranje tih djelatnosti nije obuhvaćeno područjem primjene pravila o državnim potporama. Stoga nema sumnje da je za potrebe zakonodavstva o državnim potporama društvo SO.G.A.S. poduzeće koje upravlja zračnom lukom Stretto i uz naknadu gospodarskim subjektima (posebno zračnim prijevoznicima) koji posluju u zračnoj luci pruža usluge zračne luke.

         7.1.1.   Državna sredstva

               (61)

               Koncept državnih potpora primjenjuje se na sve izravno ili neizravno dodijeljene prednosti koje se financiraju iz javnih sredstava i koje dodjeljuje sama država ili posredničko tijelo po ovlastima koje mu je dodijelila država. Stoga se primjenjuje i na sve prednosti koje dodjeljuju regionalna ili lokalna tijela država članica, bez obzira na njihov status i opis (11).

               (62)

               Komisija je u stavcima 27. i 28. odluke o pokretanju postupka naglasila da mjere koje se ocjenjuju uključuju prijenos sredstava nekoliko regionalnih i lokalnih tijela, odnosno regije Kalabrija, pokrajine Reggio Calabria, općine Messina i općine Reggio Calabria, u korist društva SO.G.A.S. Stoga je Komisija zauzela stajalište da sporne mjere uključuju državna sredstva i da su pripisive državi. Komisija je i sredstva talijanskih gospodarskih komora smatrala državnim sredstvima. Gospodarske komore javna su tijela, uređena javnim pravom, u skladu s kojim čine dio javne uprave i povjerene su im javne funkcije pa je Komisija prema tome smatrala da su njihove odluke pripisive Italiji. Na toj su osnovi sredstva Gospodarske komore pokrajine Messina činila državna sredstva i njihov se prijenos mogao pripisati državi. Tijekom istražnog postupka ni Italija ni zainteresirane strane nisu osporile taj privremeni nalaz.

               (63)

               Komisija stoga potvrđuje da su sve mjere koje se ocjenjuju dodijeljene državnim sredstvima i pripisive državi.

         7.1.2.   Selektivna ekonomska prednost

               (64)

               Javno je financiranje selektivno jer koristi jednom poduzeću, društvu SO.G.A.S. Njime se podmiruju troškovi društva SO.G.A.S. nastali pri redovnom poslovanju.

               (65)

               Kad je riječ o izgradnji infrastrukture zračne luke i upravljanju njome kao gospodarskoj djelatnosti, Komisija smatra da javno financiranje dodijeljeno društvu SO.G.A.S., upravitelju te infrastrukture, za podmirivanje troškova koje bi upravitelj zračne luke u pravilu trebao sam snositi, predstavlja ekonomsku prednost u njegovu korist jer se njime jača njegov tržišni položaj i sprječava uobičajeno djelovanje tržišnih sila (12).

               (66)

               Iako je u preliminarnoj fazi Italija tvrdila da zračnoj luci nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa, Komisija naglašava da je nakon donošenja odluke o pokretanju postupka Italija ponovno razmotrila svoje stajalište i tvrdila da je sporno javno financiranje zapravo predstavljalo javnu naknadu za ispunjivanje obveza pružanja javne usluge (13).

               (67)

               Sud je u svojoj presudi u predmetu Altmark odredio sljedeće kriterije za utvrđivanje predstavlja li naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa prednost obuhvaćenu člankom 107. UFEU-a (14):

                           1.

                           poduzeću primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene („prvi kriterij iz predmeta Altmark”);

                           2.

                           parametri za izračun naknade moraju biti unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni („drugi kriterij iz predmeta Altmark”);

                           3.

                           naknada ne smije premašiti iznos nužan za podmirenje svih ili dijela troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza („treći kriterij iz predmeta Altmark”);

                           4.

                           ako poduzeće kojem su povjerene obveze pružanja javne usluge u određenom slučaju nije odabrano u postupku javne nabave kojim bi se omogućio odabir ponuditelja sposobnog za pružanje tih usluga uz najmanji trošak za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipično poduzeće, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjivanje zahtjeva javnih usluga, imalo pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza („četvrti kriterij iz predmeta Altmark”).

         7.1.2.1.   Prvi kriterij iz predmeta Altmark

               (68)

               Zahtjev prvog kriterija iz predmeta Altmark podudara se sa zahtjevom utvrđenim člankom 106. stavkom 2. UFEU-a da usluga mora biti jasno povjerena i utvrđena (15).

               (69)

               Kao prvo, članak 106. stavak 2. UFEU-a primjenjuje se samo na „poduzeća kojima je povjereno pružanje” usluge od općega gospodarskog interesa. Sud je stalno naglašavao potrebu za aktom o povjeravanju usluge (16). Akt o povjeravanju nužan je za definiranje obveza poduzeća i države. Bez tog službenog akta nije poznata posebna zadaća poduzeća i ne može se definirati pravedna naknada (17). Potreba za jasnom definicijom usluge od općega gospodarskog interesa stoga je svojstvena ideji povjeravanja i neodvojiva je od nje, zbog čega i proizlazi izravno iz članka 106. stavka 2. UFEU-a. Kad se usluga povjerava poduzeću, logično je da mora biti definirana.

               (70)

               Još od 2001. i Komunikacije o uslugama od općega gospodarskog interesa Komisija skreće pozornost na vezu između definicije povjeravanja te nužnosti i proporcionalnosti naknade za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a (18). U stavku 22. Komunikacije navodi se da „u svakom slučaju, za primjenu iznimke predviđene člankom 86. stavkom 2., misija pružanja javne usluge mora biti jasno definirana i izričito povjerena aktom javnog tijela … Ta je obveza potrebna za osiguranje pravne sigurnosti i transparentnosti u odnosu na građane i nužna kako bi Komisija mogla obaviti procjenu proporcionalnosti.” Povjeravanje i definicija stoga su logičan preduvjet za sve smislene procjene proporcionalne razine svih naknada. Sudovi koji primjenjuju pravo Unije neprestano su naglašavali potrebu za jasnom definicijom obveza pružanja javne usluge za primjenu iznimke iz predmeta Altmark i članka 106. stavka 2. UFEU-a (19).

               (71)

               Okvirom Zajednice iz 2005. za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (20) potvrđuje se taj pristup. U stavku 8. Okvira navedeno je da se naknada za pružanje javnih usluga koja predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni Okvirom. Točnije, ti uvjeti uključuju povjeravanje usluge od općega gospodarskog interesa jednim službenim aktom ili više njih, kojima se, među ostalim, precizno određuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada (stavak 12. Okvira).

               (72)

               U Komunikaciji Komisije iz 2011. o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (21) navodi se i da usluga od općega gospodarskog interesa i obveze pružanja javnih usluga moraju unaprijed biti jasno definirane. Prema stavku 51. Komunikacije, „za primjenu članka 106. stavka 2. UFEU-a pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora biti povjereno jednom poduzeću ili više njih. Država stoga mora predmetnom poduzeću povjeriti posebnu zadaću. Isto tako, prvim kriterijem iz predmeta Altmark zahtijeva se da poduzeće ima obvezu pružanja javne usluge. Prema tome, za postupanje u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark nužna je dodjela javne usluge kojom se definiraju obveze predmetnih poduzeća i tijela.” U stavku 52. navodi se da se zadaća pružanja javne usluge mora dodijeliti jednim aktom ili više njih, kojima se utvrđuje barem sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge, poduzeće i, ovisno o slučaju, predmetno državno područje, priroda svih isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzeću dodijelilo predmetno tijelo, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada.

               (73)

               Međutim, talijanska tijela tvrde da je pristup Komisije pretjerano formalistički te da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjerena usluga od općega gospodarskog interesa; u tom se slučaju uglavnom oslanjaju na dokumente datirane nakon datuma odobrenja predmetnih mjera.

               (74)

               Prema mišljenju Italije, činjenica da je upravljanje zračnom lukom Stretto usluga od općega gospodarskog interesa može se utvrditi iz nekoliko regionalnih odluka kojima se upućuje na javni interes povezan s uslugama zračne luke i njihovu ključnu ulogu u gospodarskom razvoju regije. Međutim, u tim se regionalnim odlukama ne navode izričita definicija navodne usluge od općega gospodarskog interesa povjerene upravitelju zračne luke ni pravila kojima se uređuje naknada. Osim toga, predmetni akti doneseni su od 2007. nadalje, odnosno nakon navodnog početka pružanja usluga od općega gospodarskog interesa, odnosno nakon poslovanja zračne luke od 2004. do 2006. Italija Komisiji nije stavila na raspolaganje ni ostale dokumente o području primjene pretpostavljenih obveza pružanja javnih usluga nametnutih primatelju, s datumom prije 2004.

               (75)

               Stoga Komisija smatra da u ovom predmetu navodna usluga od općega gospodarskog interesa nije pravilno povjerena primatelju.

               (76)

               Komisija ne može prihvatiti tvrdnju talijanskih tijela da se za uslugu od općega gospodarskog interesa naknada može zakonito dodijeliti ako usluga nije ex ante definirana kao usluga od općega gospodarskog interesa i povjerena primatelju na toj osnovi. U tom bi slučaju države članice mogle slobodno ponovno ex post razmotriti potrebu za uvođenjem obveza pružanja javnih usluga po vlastitom nahođenju. Nakon što poduzeće ostvari gubitke od poslovanja, države članice mogle bi mu povjeriti obveze pružanja javne usluge i dodijeliti naknadu kao sredstvo potpore poduzeću, neovisno o ex ante ocjeni stvarne potrebe za pružanjem usluge od općeg interesa. Taj se pristup ne može uskladiti sa zahtjevom da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzeću mora povjeriti službenim aktom ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Tvrdnja talijanskih tijela da su usluge zračne luke ključne za gospodarski razvoj regije nije dostatan dokaz da je usluga od općega gospodarskog interesa pravilno povjerena primatelju, jer obveze pružanja javnih usluga i pravila kojima se uređuje naknada nisu bili unaprijed transparentno definirani.

               (77)

               Osim toga, kad bi se postupilo prema tvrdnjama talijanskih tijela i uzelo u obzir da države članice mogu ex post povjeriti usluge od općega gospodarskog interesa, države članice koje su prekršile obveze obavješćivanja i mirovanja bile bi u povoljnijem položaju. Te države članice mogle bi tvrditi da je potpora nezakonito dodijeljena poduzeću zapravo bila potrebna za podmirivanje troškova pružanja javne usluge koju je slučajno pružao primatelj, ali bez njezina definiranja ili povjeravanja poduzeću unaprijed. Međutim, države članice koje namjeravaju ispuniti svoju obvezu obavješćivanja trebale bi jasno ex ante povjeriti i definirati uslugu od općega gospodarskog interesa, kako bi postupale u skladu s pravilima o uslugama od općega gospodarskog interesa i sudskom praksom u predmetu Altmark.

               (78)

               To bi bio poticaj državama članicama da ne prijave novu državnu potporu, što je u suprotnosti s uhodanim načelom da države članice koje ne prijavljuju državnu potporu ne mogu biti u povoljnijem položaju od država članica koje to čine (22).

               (79)

               Ukratko, Komisija zaključuje da prvi kriterij iz predmeta Altmark nije ispunjen te smatra da nisu ispunjeni ni ostali kriteriji iz predmeta Altmark, zbog razloga navedenih u nastavku.

         7.1.2.2.   Drugi kriterij iz predmeta Altmark

               (80)

               Parametri za izračun naknade nisu unaprijed utvrđeni. U aktima kojima se, prema tvrdnjama talijanskih tijela, povjeravaju usluge precizno se ne navode usluge koje primatelj mora pružati niti je uspostavljen mehanizam za dodjelu naknade za javnu zadaću koja mu je navodno povjerena.

         7.1.2.3.   Treći kriterij iz predmeta Altmark

               (81)

               U skladu s trećim kriterijem iz predmeta Altmark, naknada koja se dodjeljuje za ispunjivanje obveze pružanja javnih usluga ne smije premašiti iznos nužan za podmirivanje svih nastalih troškova ili njihova dijela, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza.

               (82)

               Komisija ne može prihvatiti tvrdnju Italije da je zračnoj luci dodijeljeno samo javno financiranje potrebno za ispunjivanje obveza pružanja javnih usluga jer je financiranje bilo ograničeno na podmirivanje poslovnih gubitaka. Temeljno je načelo ocjene proporcionalnosti naknade da samo neto troškovi javnog operatora nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javnih usluga mogu biti razlogom dodjele naknade. Bez jasne definicije obveza primatelja Komisija ne može nedvojbeno utvrditi koje je troškove potrebno uzeti u obzir pri izračunu naknade.

               (83)

               Čak i kad bi se cjelokupno upravljanje zračnom lukom moglo smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa, neke djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima, uključujući izgradnju, financiranje, upotrebu i najam zemljišta i objekata za urede, skladišta, hotele i industrijska poduzeća smještene unutar zračne luke te za trgovine, restorane i parkirališta, nisu obuhvaćene uslugom od općega gospodarskog interesa i zbog toga se ne mogu subvencionirati po pravilima o uslugama od općega gospodarskog interesa. Talijanska tijela nisu dostavila dokaze o nepostojanju subvencioniranja djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke, kako se zahtijeva stavkom 34. i stavkom 53. točkom iv. Smjernica o zračnom prometu iz 2005.

         7.1.2.4.   Četvrti kriterij iz predmeta Altmark

               (84)

               Prema četvrtom kriteriju iz predmeta Altmark, naknada se ne smatra potporom ako je ograničena na najmanji potrebni iznos. Smatra se da je taj kriterij ispunjen ako je primatelj naknade odabran u natječajnom postupku ili, u suprotnom, ako je naknada izračunana u usporedbi s troškovima učinkovitog poduzeća.

               (85)

               U ovom predmetu primatelj nije odabran u javnom natječajnom postupku niti je Italija dostavila Komisiji dokaze o tome da je razina naknade određena na osnovi analize troškova koje bi tipično poduzeće, dobro vođeno i na odgovarajući način opremljeno prijevoznim sredstvima kako bi moglo udovoljiti zahtjevima javne usluge, imalo pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit za njihovo ispunjivanje. Komisija stoga smatra da se ne može zaključiti da je javno financiranje o kojem je ovdje riječ određeno na temelju troškova učinkovitog poduzeća.

               (86)

               Posljedično, Komisija ne može utvrditi je li primatelj pružao usluge uz najniži trošku za zajednicu.

               (87)

               Komisija, radi cjelovitosti, primjećuje da je u tijeku istražnog postupka primatelj tvrdio da su mjere u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Iako je upravitelj zračne luke zabilježio gubitke, u velikoj se mjeri može pretpostaviti da bi poslovanje bilo profitabilno.

               (88)

               Komisija naglašava, suprotno tvrdnjama primatelja, kao prvo, da Italija tijekom istražnog postupka nije tvrdila da je država uložila sredstva u upravitelja zračne luke zbog očekivane profitabilnosti te je zapravo nastavila tvrditi da u ovom predmetu načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu nije primjenjivo (vidjeti stavak 49.).

               (89)

               Kao drugo, za ocjenu na temelju načela ulagača u tržišnom gospodarstvu nužno je utvrditi bi li se u sličnim okolnostima privatni ulagač slično ponašao. Sud je smatrao da, iako ponašanje privatnog ulagača s kojim je potrebno usporediti ponašanje javnog ulagača koji nastoji ispuniti ciljeve gospodarske politike nije nužno ponašanje običnog ulagača koji nudi kapital s ciljem ostvarivanja dobiti u relativno kratkom roku, mora biti riječ barem o ponašanju privatnog holdinškog društva ili privatne grupe poduzeća koji slijede opću ili sektorsku strukturnu politiku i koji se vode izgledima u pogledu profitabilnosti u dugoročnijem razdoblju (23). Kako bi se ispitalo je li država usvojila ponašanje razboritog ulagača koji posluje u tržišnom gospodarstvu ili nije, nužno je razmotriti kontekst razdoblja tijekom kojeg su poduzete mjere financijske potpore radi procjene ekonomske opravdanosti ponašanja države te se dakle suzdržati od procjena na temelju kasnijih okolnosti (24). U skladu sa stalnom sudskom praksom, ako se država članica oslanja na načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu tijekom upravnog postupka, ona mora, u slučaju sumnje, nedvojbeno i na temelju objektivnih i provjerljivih dokaza utvrditi da se provedena mjera može pripisati državi u ulozi člana društva. Iz tih dokaza mora biti jasno vidljivo da je predmetna država članica, prije ili u tijeku dodjeljivanja ekonomske prednosti, donijela odluku o ulaganju u javno poduzeće putem mjere koja je stvarno provedena (25).

               (90)

               Komisija ne može prihvatiti tvrdnju primatelja da su mjere koje se ocjenjuju potaknute izgledima u pogledu profitabilnosti društva, kako je navedeno u poslovnom planu za povrat održivosti iz 2008., nakon što je o predmetnim mjerama donesena odluka. Komisija smatra da bi privatni ulagač svježim kapitalom dokapitalizirao društvo čiji je kapital pao ispod pravnog ograničenja, poput društva SO.G.A.S., samo ako bi u trenutku dokapitalizacije mogao očekivati povrat održivosti društva u razumnom roku. S obzirom na to da talijanska tijela ni društvo SO.G.A.S. nisu dostavili konkretne dokaze iz razdoblja poduzimanja mjera iz kojih je vidljivo da su javna tijela željela ulagati i da su mogla razumno očekivati dobit od svojeg ulaganja koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču, te s obzirom na to da je Italija izričito potvrdila da se načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu u ovom predmetu ne primjenjuje, Komisija zaključuje da mjere nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

         7.1.2.5.   Zaključak

               (91)

               Nalaz je Komisije da u ovom slučaju nije ispunjen ni jedan od četiri kriterija koje je Sud utvrdio u predmetu Altmark te da mjere nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Posljedično, Komisija zaključuje da sporne mjere, odnosno dokapitalizacije za podmirivanje gubitaka društva SO.G.A.S. u 2004., 2005. i 2006. predstavljaju ekonomsku prednost u njegovu korist.

         7.1.3.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

               (92)

               Kad je riječ o narušavanju tržišnog natjecanja, Italija naglašava da, prema Smjernicama o zračnom prometu iz 2005., „nije vjerojatno da će se financiranjem koje se dodjeljuje malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu”. Međutim, ta se odredba odnosi na ocjenu spojivosti državne potpore na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i njome se ne želi reći da javno financiranje malih zračnih luka ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1.

               (93)

               Osim toga, u stavku 40. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. navodi se i: „Osim tih općih pokazatelja, nije moguće utvrditi pravila kojima bi bili obuhvaćeni svi mogući slučajevi, posebno za zračne luke kategorija C i D. Zbog toga je sve mjere koje bi mogle činiti državnu potporu potrebno prijaviti kako bi se moglo ispitati njihov učinak na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama te, ovisno o slučaju, njihovu spojivost.”

               (94)

               Zračna luka Stretto nalazi se na južnom dijelu talijanskog poluotoka i jedna je od tri zračne luke u regiji Kalabrija. Broj putnika u zračnoj luci uvijek je bio manji od milijuna (26). U trenutku stupanja na snagu mjera koje su predmet ispitivanja za potrebe Smjernica o zračnom prometu iz 2005. zračna luka imala je kategoriju D, „male regionalne zračne luke”. Međutim, broj putnika u zračnoj luci udvostručio se od 2004. do 2012.

               (95)

               Tržište usluga upravljanja zračnim lukama i njihovog poslovanja, uključujući male zračne luke, otvoreno je za tržišno natjecanje u kojem sudjeluju brojna privatna i javna poduzeća diljem Unije. Na to upućuje činjenica da je Italija namjeravala djelomično privatizirati zračnu luku Stretto i da je u tu svrhu u 2007. objavila poziv na podnošenje ponuda u kojem su mogla sudjelovati poduzeća svih država članica EU-a (vidjeti stavak 32.). Javno financiranje upravitelja zračne luke moglo bi tako narušiti tržišno natjecanje na tržištu usluga upravljanja infrastrukturom zračne luke i njezina poslovanja. Osim toga, zračne luke mogu se međusobno natjecati u privlačenju prometa čak i ako imaju različita gravitacijska područja. U određenoj mjeri i za neke putnike različita se odredišta mogu zamijeniti. Stoga se javnim financiranjem zračnih luka može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu na tržištu zračnog prijevoza diljem Unije.

               (96)

               U predmetnom se razdoblju iz zračne luke Stretto promet odvijao uglavnom na domaćim linijama i na dvije međunarodne – Pariz i Malta – a zahvaljujući dobivenim sredstvima zračna se luka uspjela održati na tržištu i znatno proširiti poslovanje pa Komisija prema tome smatra da se predmetnim mjerama moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

         7.1.4.   Zaključak o postojanju potpore

               (97)

               Komisija zaključuje da dokapitalizacije društva SO.G.A.S. koje su proveli javni članovi društva radi podmirivanja gubitaka koje je društvo ostvarilo u 2004., 2005. i 2006. čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

         7.2.   Zakonitost potpore

               (98)

               Mjere koje su predmet istražnog postupka stupile su na snagu prije službenog odobrenja Komisije, iz čega slijedi da Italija nije postupila u skladu s obvezom mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a.

         7.3.   Spojivost potpore

   7.3.1.   Spojivost potpore na temelju pravila o uslugama od općega gospodarskog interesa

               (99)

               Društvo SO.G.A.S. tvrdi da je potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a.

               (100)

               Člankom 106. stavkom 2. predviđeno je: „Poduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprječava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.”

               (101)

               Tim je člankom predviđena iznimka od zabrane državne potpore iz članka 107. UFEU-a u mjeri u kojoj je potpora nužna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa prema prihvatljivim ekonomskim uvjetima. Na temelju članka 106. stavka 3., zadatak je Komisije osigurati primjenu tog članka, među ostalim, utvrđivanjem uvjeta u kojima smatra da su kriteriji nužnosti i proporcionalnosti ispunjeni.

               (102)

               Prije 31. siječnja 2012. politika Komisije za primjenu iznimke iz članka 106. stavka 2. UFEU-a bila je utvrđena Okvirom Zajednice za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga („Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) (27) i Odlukom 2005/842/EZ.

               (103)

               Novi paket povezan s uslugama od općega gospodarskog interesa stupio je na snagu 31. siječnja 2012. i uključivao je Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga („Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.”) (28) i Odluku Komisije 2012/21/EU (29).

         7.3.1.1.   Spojivost na temelju Odluke 2005/842/EZ

               (104)

               Mjere su poduzete u lipnju 2004., lipnju 2005. i prosincu 2007. Primatelj tvrdi da su mjere Odlukom 2005/842/EZ bile izuzete od zahtjeva za prijavu.

               (105)

               Odlukom 2005/842/EZ utvrđeno je da su državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju poduzećima u vezi s uslugama od općega gospodarskog interesa spojive ako ispunjuju uvjete utvrđene Odlukom. Točnije, Odlukom je utvrđeno da su državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga spojive u slučaju zračnih luka i. u kojima godišnji broj putnika ne premašuje milijun; ili ii. koje su tijekom dviju financijskih godina prije dodjele usluge od općega gospodarskog interesa ostvarivale godišnji promet prije oporezivanja manji od 100 milijuna EUR ako primaju godišnju naknadu za predmetnu uslugu manju od 30 milijuna EUR (30).

               (106)

               Odluka 2005/842/EZ primjenjivala se isključivo na potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga u vezi sa stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa. Kako bi se smatrala iznimkom, naknada za pružanje javnih usluga za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora ispunjivati i detaljne uvjete utvrđene člancima 4., 5. i 6. Odluke (31).

               (107)

               Člankom 4. Odluke 2005/842/EZ zahtijeva se da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzeću mora povjeriti službenim aktom ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Člankom 5. Odluke utvrđeno je da iznos naknade ne smije premašivati iznos nužan za pokrivanje troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit. Konačno, člankom 6. Odluke od država članica zahtijeva se da provode redovne provjere kako bi osigurale da se poduzećima ne dodjeljuje naknada koja premašuje iznos utvrđen u skladu s člankom 5.

               (108)

               Zbog razloga iz odjeljka 7.1.2.1., nalaz je Komisije da ni primatelj ni talijanska tijela nisu dokazali da su društvu SO.G.A.S. povjerene jasno definirane obveze pružanja javnih usluga. Nisu dokazali ni da su aktima o navodnom povjeravanju usluge na koje se oslanjaju utvrđeni parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade ni mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Stoga zahtjevi iz članaka 4., 5. i 6. Odluke 2005/842/EZ koji se odnose na sadržaj akata o povjeravanju nisu ispunjeni.

               (109)

               Komisija zato smatra da sredstva za podmirivanje gubitaka upravitelja zračne luke Stretto nisu spojiva s unutarnjim tržištem niti izuzeta od zahtjeva za prijavu na temelju Odluke 2005/842/EZ.

               (110)

               Isto tako, bez jasne definicije obveza pružanja javne usluge nametnutih društvu SO.G.A.S. mjera se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od zahtjeva za prethodnu prijavu na temelju članka 10. točke (b) Odluke 2012/21/EU. Komisija je zato razmatrala može li se mjera smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju stavka 69. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., u skladu s kojim „načela utvrđena ovom Komunikacijom Komisija primjenjuje na nezakonitu potporu o kojoj odlučuje nakon 31. siječnja 2012. čak i ako je potpora dodijeljena prije tog datuma”.

         7.3.1.2.   Spojivost na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

               (111)

               Stavkom 16. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. utvrđeni su zahtjevi na temelju kojih se usluga od općega gospodarskog interesa može smatrati valjano povjerenom. Stavkom 16. točkom (a) utvrđeno je da se u aktu o povjeravanju usluge mora navesti sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge. Stoga se, zbog istih razloga koji su već navedeni u odjeljku 7.1.2.1., predmetne mjere potpore ne mogu smatrati spojivima na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. Točnije, cjelokupno upravljanje zračnom lukom nije jasno povjereno primatelju kao usluga od općega gospodarskog interesa. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi pravni dokumenti kojima se unaprijed jasno definira usluga od općega gospodarskog interesa povjerena primatelju ili pravo primatelja na naknadu. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi dokazi o postupanju u skladu sa stavcima 17. i 18. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

               (112)

               Komisija stoga smatra da se mjera potpore koja se istražuje ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a.

               (113)

               Komisija bi, radi cjelovitosti, naglasila da se, u skladu sa stavkom 9. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa koja se dodjeljuje poduzećima u teškoćama mora ocjenjivati na temelju Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (dalje u tekstu „Smjernice o sanaciji i restrukturiranju”).

               (114)

               Tijekom ranijih faza predmeta Italija je tvrdila da je društvo SO.G.A.S. poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Međutim, Italija je tvrdila i da mjere koje se ocjenjuju nisu dio plana restrukturiranja i da taj plan ne postoji. Stoga je Komisija je u odluci o pokretanju postupka smatrala da se mjere ne mogu smatrati spojivima sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju.

               (115)

               Tijekom službenoga istražnog postupka Italija više nije tvrdila da je upravitelj zračne luke bio u teškoćama u trenutku poduzimanja mjera te da se potpora zato može smatrati spojivom na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju.

               (116)

               Komisija stoga nema dokaza na temelju kojih bi mogla ocijeniti spojivost mjera na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju pa ih zato ne može proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem na tom temelju.

         7.3.2.   Spojivost na temelju novih smjernica o zračnom prometu

               (117)

               Komisija je 31. ožujka 2014. donijela komunikaciju kojom se utvrđuju smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima („nove smjernice o zračnom prometu”) (32). Nove smjernice o zračnom prometu primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene zračnim lukama prije 31. ožujka 2014.

               (118)

               Operativne potpore dodijeljene prije stupanja na snagu novih smjernica o zračnom prometu mogu se proglasiti spojivima u punom iznosu nepodmirenih troškova poslovanja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

                           —

                           doprinos dobro definiranom cilju od općeg interesa: taj je uvjet ispunjen ako se, među ostalim, potporom povećava mobilnost građana EU-a i povezanost regija ili olakšava regionalni razvoj (33),

                           —

                           potreba za državnom intervencijom: potpora bi trebala biti usmjerena na situacije u kojima potpora može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može ostvariti samo po sebi (34),

                           —

                           postojanje učinka poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (35),

                           —

                           proporcionalnost iznosa potpore (potpora ograničena na najmanji potreban iznos): kako bi bile proporcionalne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za provođenje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje (36),

                           —

                           izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (37).

               (119)

               Prema mišljenju talijanskih tijela, regija Kalabrija suočena je s ozbiljnim teškoćama zbog zabačenog zemljopisnog položaja i nedovoljno razvijene mobilnosti tereta, koja je uglavnom posljedica nedostatka odgovarajuće infrastrukture. Italija je tvrdila da su mjere koje su predmet ispitivanja dio većeg projekta poboljšanja prometne mreže u Kalabriji. Zahvaljujući mjerama, društvo SO.G.A.S. moglo bi unaprijediti infrastrukturu i usluge koje nudi zračna luka u smislu nove regionalne strategije čiji je cilj poboljšanje prometne mreže i jamstvo boljeg pristupa regiji.

               (120)

               Prema tome, Komisija smatra da je operativna potpora dodijeljena društvu SO.G.A.S. pridonijela postizanju cilja od zajedničkog interesa zbog poboljšanja pristupačnosti, povezanosti i regionalnog razvoja putem razvoja sigurne i pouzdane infrastrukture za zračni promet.

               (121)

               U skladu s novim smjernicama o zračnom prometu, manje zračne luke mogu imati poteškoće pri osiguravanju financijskih sredstava za svoje poslovanje bez javnog financiranja. U stavku 118. novih smjernica o zračnom prometu navodi se da zračne luke s godišnjim brojem putnika manjim od 700 000 mogu, u znatnoj mjeri, imati teškoće pri podmirivanju svojih troškova poslovanja. Broj putnika u zračnoj luci Stretto uvijek je manji od 700 000. Komisija stoga smatra da je potpora bila nužna u smislu omogućavanja poboljšanja povezanosti regije Kalabrija koju samo tržište ne bi omogućilo.

               (122)

               Bez potpore, poslovanje zračne luke znatno bi se smanjilo, ako ne i prekinulo u potpunosti. Istodobno, potpora nije premašila iznos potreban za podmirivanje poslovnih gubitaka pa, posljedično, nije premašila najmanji iznos potreban za provođenje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje.

               (123)

               Unutar istoga gravitacijskog područja ne nalazi se nijedna druga zračna luka (38): kako je prethodno navedeno, najbliža je zračna luka udaljena više od 130 km. Osim toga, Italija je potvrdila da je infrastruktura zračne luke na raspolaganju svim zračnim prijevoznicima po nediskriminirajućim uvjetima. Ni u informacijama kojima raspolaže Komisija ni u primjedbama zainteresiranih strana tijekom istražnog postupka nigdje nije navedeno da je postojala diskriminacija u pogledu pristupa infrastrukturi.

               (124)

               Komisija zaključuje da su ispunjeni uvjeti za spojivost utvrđeni novim smjernicama o zračnom prometu.

         7.3.3.   Zaključak o spojivosti potpore

               (125)

               Komisija zaključuje da je prijavljena mjera potpore spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

               (126)

               Taj je nalaz donijela na temelju pravila o državnim potporama i ne dovodeći u pitanje primjenu ostalih odredbi prava EU-a, poput zakonodavstva EU-a u području zaštite okoliša.

         8.   ZAKLJUČCI

               (127)

               Nalaz je Komisije da je Italija nezakonito provela predmetnu potporu, čime je prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija je u smislu prethodno navedene ocjene odlučila da neće uložiti prigovore na potporu jer je potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i s novim smjernicama o zračnom prometu,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Državna potpora koju je Italija dodijelila društvu SO.G.A.S. SpA za upravljanje zračnom lukom Stretto u iznosu od 6 392 847 EUR spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. lipnja 2014.

            Za Komisiju

         Joaquín ALMUNIA

            Potpredsjednik

      (1)  SL C 292, 28.10.2010., str. 30.

      (2)  Vidjeti bilješku 1.

      (3)  Prema javno dostupnim podacima.

      (4)  SL C 312, 9.12.2005., str. 1., stavci 53. – 63.

      (5)  SL C 244, 1.10.2004., str. 2.

      (6)  SL C 54, 4.3.2006., str. 13.

      (7)  Ente Nazionale per l'Aviazione Civile.

      (8)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67.).

      (9)  Presuda Europskog suda u predmetu C-280/00 Altmark [2003.] ECR I-7747.

      (10)  Presuda Općeg suda u objedinjenim predmetima T-443 i T-455/08 Freistaat Sachsen i ostali protiv Komisije [2011.] ECR II-1311.

      (11)  Presuda Suda u predmetu 248/84 Njemačka protiv Komisije [1987.] ECR 4013; presuda Općeg suda u objedinjenim predmetima T-267/08 i T-279/08 Région Nord-Pas-de-Calais i Communauté d'agglomération du Douaisis protiv Komisije [2011.] ECR II-0000, stavak 108.

      (12)  Presuda Suda u predmetu C-301/87 Francuska protiv Komisije [1990.] ECR I-307, stavak 41.

      (13)  Zapažanja talijanskih tijela tijekom službenog istražnog postupka u pogledu mjera koje su predmet ispitivanja razlikuju se od tvrdnji koje su iznijela prije odluke Komisije o pokretanju službenoga istražnog postupka. Točnije, Komisija je u odluci o pokretanju postupka izjavila da je Italija potvrdila da društvu SO.G.A.S. nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa pa se zbog toga spojivost spornih mjera ne može ocijeniti prema pravilima o takvim uslugama. Tijekom istražnog postupka Italija je tvrdila da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa te da su mjere koje Komisija analizira činile zakonitu naknadu za pružanje javne usluge.

      (14)  Predmet C-280/00 [2003.] ECR I-7747.

      (15)  Komunikacija Komisije: Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (SL C 8, 11.1.2012., stavak 47.).

      (16)  Predmet 127/73 Belgische Radio en Televisie protiv SABAM and Fonior [1974.] ECR 313, stavci 19. i 20.; predmet 66/86 Ahmed Saeed Flugreisen and Silver Line Reisebüro protiv Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs [1989.] ECR 803, stavci od 55. do 57.; predmet 7/82 GVL protv Komisije [1983.] ECR 483; predmet 172/80 Züchner protiv Bayerische Vereinsbank [1981.] ECR 2021.

      (17)  Točka 5.1. radnog dokumenta službi Komisije od 20. studenoga 2007.„Često postavljana pitanja o Odluci Komisije od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa, i okvira Zajednice za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga – dokument u prilogu Komunikaciji o 'uslugama od općeg interesa, uključujući socijalne usluge od općeg interesa: nova europska obveza”, dostupnog na: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007SC1516:EN:HTML.

      (18)  Komunikacija Komisije o uslugama od općeg interesa u Europi („Komunikacija o uslugama od općega gospodarskog interesa”) (SL C 17, 19.1.2001., str. 4.).

      (19)  Predmet C-280/00 Altmark [2003.] ECR I-7747, stavak 87.; predmet T-137/10 CBI protiv Komisije, 7. studenoga 2012., o kojem izvješće još nije podneseno, stavci 97. i 98.

      (20)  SL C 297, 29.11.2005., str. 4.

      (21)  SL C 8, 11.1.2012., str. 4.

      (22)  Predmet 301/87 Francuska protiv Komisije [1990.] ECR 307, stavak 11.; objedinjeni predmeti T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do 6/98 i T-2323/98 Alzetta Mauro i ostali protiv Komisije [2000.] ECR II-2319, stavak 79., uz daljnja upućivanja; objedinjeni predmeti T-394/08, T-408/08, T-453/08 i T-454/08 Regione autonoma della Sardegna i ostali protiv Komisije, 20. rujna 2011., o kojima izvješće još nije podneseno, stavak 91.

      (23)  Vidjeti posebno objedinjene predmete C-278/92, C-279/92 i C-280/92 Španjolska protiv Komisije [1994.] ECR I-4103, stavci od 20. do 22.

      (24)  Presuda u predmetu Stardust Marine, stavak 71.

      (25)  Vidjeti predmet C-124/10 P Komisija protiv EDF-a, stavci 82. i 83. te objedinjene predmete T-268/08 i T-281/08 Pokrajina Burgenland (Austrija) i Austrija protiv Komisije, stavak 155.

      (26)  Javni podaci.

      (27)  SL C 297, 29.11.2005.

      (28)  SL C 8, 11.1.2012.

      (29)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

      (30)  Članak 2. stavak 1. točka (a).

      (31)  Za datume stupanja na snagu, a posebno primjenu članka 4. točaka (c), (d) i (e) te članka 6. vidjeti članak 10. Odluke.

      (32)  SL C 99, 4.4.2014., str. 3.

      (33)  Stavci 137. i 113. novih smjernica o zračnom prometu.

      (34)  Stavci 137. i 116. novih smjernica o zračnom prometu.

      (35)  Stavci 137. i 124. novih smjernica o zračnom prometu.

      (36)  Stavci 137. i 125. novih smjernica o zračnom prometu.

      (37)  Stavci 137. i 131. novih smjernica o zračnom prometu.

      (38)  „Gravitacijsko područje zračne luke” definirano je novim smjernicama o zračnom prometu kao geografska granica tržišta koja je u pravilu utvrđena na približno 100 km ili 60 minuta vožnje automobilom, autobusom, vlakom ili brzim vlakom.


title: 98/109/EZ: Odluka Komisije od 2. veljače 1998. kojom se privremeno daje ovlaštenje državama članicama za poduzimanje hitnih mjera protiv širenja štetnog organizma Thrips palmi Karny u vezi s Tajlandom

text:
               03/Sv. 45

               HR

               Službeni list Europske unije

               12

         31998D0109

               L 027/47

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 2. veljače 1998.
   kojom se privremeno daje ovlaštenje državama članicama za poduzimanje hitnih mjera protiv širenja štetnog organizma Thrips palmi Karny u vezi s Tajlandom
   (98/109/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 77/93/EEZ od 21. prosinca 1976. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode te protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/14/EZ (2), a posebno njezin članak 15. stavak 3.,
   budući da, ako država članica smatra da postoji neposredna opasnost od uvođenja na njezino državno područje štetnog organizma Thrips palmi Karny iz treće zemlje, ona može privremeno poduzeti sve dodatne mjere potrebne da se zaštiti od te opasnosti;
   budući da je, kao rezultat zadržavanja štetnog organizma Thrips palmi Karny na rezanom cvijeću orhidaceae podrijetlom iz Tajlanda, nekoliko država članica poduzelo službene mjere za zaštitu teritorija Zajednice od opasnosti unošenja navedenog organizma te je uvelo dodatne posebne postupke nadzora navedenog organizma na navedenom proizvodu;
   budući da je, na temelju ovih stalnih zadržavanja štetnog organizma Thrips palmi Karny, potrebno poduzeti hitne mjere primjenjive na cijelu Zajednicu s ciljem osiguranja učinkovitije zaštite od unošenja štetnog organizma Thrips palmi Karny u Zajednicu iz navedene države; budući da bi te mjere trebale uključiti zahtjeve za fitosanitarnim certifikatom za rezano cvijeće orchidaceae podrijetlom iz Tajlanda zajedno sa službenom izjavom da na mjestu proizvodnje nema štetnog organizma Thrips palmi Karny ili da je pošiljka odgovarajuće fumigirana kako bi se osiguralo da je slobodna od štetnog organizma thysanoptera;
   budući da je, ako postane očito kako hitne mjere iz članka 1. ove Odluke nisu dovoljne za zaustavljanje unošenja organizma Thrips palmi Karny, ili da im se ne udovoljava, potrebno predvidjeti strože ili alternativne mjere;
   budući da će se učinak hitnih mjera stalno procjenjivati tijekom 1997./1998. te će se razmatrati moguće daljnje mjere primjenjive na uvođenje rezanog cvijeća orchidaceae podrijetlom iz Tajlanda s obzirom na rezultate tih procjena;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Rezano cvijeće orchidaceae podrijetlom iz Tajlanda može se unijeti na teritorij Zajednice samo ako je udovoljeno hitnim mjerama utvrđenim u Prilogu ovoj Odluci. Hitne mjere navedene u Prilogu primjenjuju se samo na pošiljke koje iz Tajlanda krenu nakon što Komisija obavijesti navedenu državu o tim mjerama.
   Članak 2.
   Države članice uvoznice moraju do 30. kolovoza 1998. dostaviti Komisiji i ostalim državama članicama informacije o uvezenim količinama u skladu s ovom Odlukom, kao i detaljno tehničko izvješće o službenim pregledima iz točke 3. Priloga.
   Članak 3.
   Ova će se Odluka preispitati najkasnije do 30. rujna 1998.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. veljače 1998.

            Za Komisiju

         Franz FISCHLER

            Član Komisije

      (1)  SL L 26, 31.1.1977., str. 20.

      (2)  SL L 87, 2.4.1997., str. 17.
   PRILOG
   U smislu odredbi članka 1., potrebno je udovoljiti sljedećim hitnim mjerama:
   1.   Rezano cvijeće orchidaceae mora biti ili,

               (a)

               proizvedeno na mjestu proizvodnje za koje je službenim inspekcijama vršenim najmanje jednom mjesečno tijekom tri mjeseca prije izvoza utvrđeno da nema Thrips palmi Karny, ili

               (b)

               kao pošiljka prije izvoza fumigirano kako bi se osiguralo da nema thysanoptera.

         2.   Rezano cvijeće orchidaceae mora pratiti fitosanitarna potvrda izdana u Tajlandu u skladu s člancima 7. i 12. Direktive 77/93/EEZ na temelju zahtjeva navedenih u točki 1.
   U toj se potvrdi navodi u rubrici „Dopunska izjava” koja je opcija, 1 (a) ili 1 (b), provedena te, osim toga, ako je provedena opcija 1 (b) u rubrici „Postupak dezinfestacije” navodi se koji je postupak fumigacije proveden prije izvoza.
   3.   Što se tiče unošenja rezanog cvijeća orchidaceae u Zajednicu, ono se pregledava u skladu s odredbama iz članka 12. stavka 1. točke (a) Direktive 77/93/EEZ od strane odgovornih službenih tijela na koje se upućuje u navedenoj Direktivi.


title: 2000/572/EZ: Odluka Komisije od 8. rujna 2000. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja i javnoga zdravlja te uvjeta veterinarskog certificiranja za uvoz mljevenog mesa i mesnih pripravaka iz trećih zemalja te kojom se stavlja izvan snage Odluka 97/29/EZ (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 2533)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 059

               HR

               Službeni list Europske unije

               32

         32000D0572

               L 240/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               08.09.2000.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 8. rujna 2000.
   o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja i javnoga zdravlja te uvjeta veterinarskog certificiranja za uvoz mljevenog mesa i mesnih pripravaka iz trećih zemalja te kojom se stavlja izvan snage Odluka 97/29/EZ
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 2533)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2000/572/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 94/65/EZ od 14. prosinca 1994. o utvrđivanju zahtjeva za proizvodnju i stavljanje na tržište mljevenog mesa i mesnih pripravaka (1), a posebno njezin članak 13.,
   budući da:

               (1)

               Posebni uvjeti u vezi sa zahtjevima iz Direktive 94/65/EZ koji se odnose na uvoz mljevenog mesa i mesnih pripravaka u Zajednicu moraju se utvrditi u obrascu certifikata uzimajući u obzir i uvjete zdravlja životinja i uvjete javnog zdravlja. Ti uvjeti ne trebaju biti blaži od onih utvrđenih u članku 3. i 5. iste Direktive.

               (2)

               Odlukom Komisije 97/29/EZ (2) utvrđuju se zdravstveni uvjeti i javnozdravstveno certificiranje za uvoz mljevenog mesa i mesnih pripravaka iz trećih zemalja.

               (3)

               Uvjeti zdravlja životinja još nisu utvrđeni.

               (4)

               Novi obrazac certifikata mora uključivati i uvjete zdravlja životinja i uvjete javnog zdravlja u pogledu uvoza mljevenog mesa i mesnih pripravaka.

               (5)

               Potrebno je staviti izvan snage Odluku 97/29/EZ.

               (6)

               Mjere iz ove Odluke u skladu su s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovom se Odlukom utvrđuju uvjeti zdravlja životinja, uvjeti javnog zdravlja te uvjeti veterinarskog certificiranja za uvoz mljevenog mesa i mesnih pripravaka.
   Članak 2.
   Uvoz mljevenog mesa podložan je sljedećim uvjetima:

               1.

               proizvedeno u skladu sa zahtjevima iz članka 3. i 7. Direktive 94/65/EZ;

               2.

               dolazi iz objek(a)ta koji/koja pružaju jamstva predviđena u Prilogu I. Direktivi 94/65/EZ;

               3.

               u pogonu u kojem je proizvedeno ili u pogonu iz kojeg potječe bilo je duboko smrznuto

         Članak 3.
   Uvoz mesnih pripravaka podložan je sljedećim uvjetima:

               1.

               proizvedeni su u skladu sa zahtjevima iz članka 5. i 7. Direktive 94/65/EZ;

               2.

               dolaze iz objek(a)ta koji pruža(ju) jamstva predviđena u Prilogu I. Direktivi 94/65/EZ;

               3.

               u pogonu u kojem su proizvedeni ili u pogonu iz kojeg potječu bili su duboko smrznuti.

         Članak 4.
   1.   Svaku pošiljku mljevenog mesa prati originalan, numeriran zdravstveni certifikat koji je u cijelosti popunjen, potpisan i datiran, a sastoji se od jednog lista te je usklađen s obrascem iz Priloga I.
   2.   Svaku pošiljku mesnih pripravaka prati originalan, numeriran zdravstveni certifikat koji je u cijelosti popunjen, potpisan i datiran, a sastoji se od jednog lista te je usklađen s obrascem iz Priloga II.
   3.   Certifikat se sastavlja na barem jednom službenom jeziku država članica Zajednice.
   Članak 5.
   Ova se Odluka primjenjuje od 1. listopada 2000.
   Članak 6.
   1.   Odluka 97/29/EZ stavlja se izvan snage na dan naveden u članku 5.
   2.   Države članice dopuštaju uvoz mljevenog mesa i mesnih pripravaka proizvedenih i certificiranih u skladu sa zahtjevima iz Odluke 97/29/EZ u roku od 35 dana počevši od dana navedenog u stavku 1.
   Članak 7.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. rujna 2000.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 368, 31.12.1994., str. 10.

      (2)  SL L 12, 15.1.1997., str. 33.

   PRILOG I.

   PRILOG II.


title: 2013/531/EU: Odluka Vijeća оd 22. listopada 2013. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj

text:
               29.10.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 286/1

         ODLUKA VIJEĆA
   оd 22. listopada 2013.
   o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj
   (2013/531/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije iznesen nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,
   budući da:

               (1)

               Odlukom 2013/532/EU (2) Vijeće je odlučilo odobriti Rumunjskoj uzajamnu pomoć.

               (2)

               Preventivna srednjoročna financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj bilanci država članica primjerena je u trenutačnoj situaciji obilježenoj nestabilnim tokovima kapitala koji osobito utječu na tržišta u usponu, rizicima makroekonomskog scenarija i preostalim slabostima u bankarskom sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zatražiti isplatu ni jednog obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih reforma, povećati otpornost i potencijal za rast rumunjskoga gospodarstva.

               (3)

               Ako se negativni rizici ostvare, Rumunjska možda neće moći iz dostupnih izvora financiranja pokriti svoje potrebe za vanjskim financiranjem. Ti su rizici među ostalim povezani sa znatnim vanjskim dugom i refinanciranjima u financijskom sektoru, visokom negativnom neto pozicijom ulaganja i prelijevanjem negativnih trendova iz europodručja. U takvom će se stresnom scenariju preostale potrebe za financiranjem možda morati pokriti aktiviranjem preventivne srednjoročne financijske pomoći.

               (4)

               Primjereno je osigurati potporu Unije Rumunjskoj u iznosu do 2 000 milijuna EUR na preventivnoj osnovi u okviru instrumenta, uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 332/2002, kojim se osigurava srednjoročna financijska pomoć platnim bilancama država članica. Ta bi se pomoć trebala pružiti u kombinaciji s potporom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u obliku stand-by aranžmana u iznosu od 1 751,34 milijuna SDR (oko 2 000 milijuna EUR, 170 % kvote MMF-a za Rumunjsku) koji je odobren 27. rujna 2013. i koji nadležna tijela također tretiraju kao preventivnu srednjoročnu financijsku pomoć. Svjetska banka na raspolaganje je stavila 1 000 milijuna EUR u okviru Zajma za razvojnu politiku s mogućnošću odgođene isplate i rokom trajanja do prosinca 2015. Pored toga, Svjetska banka će nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR.

               (5)

               Preventivnom srednjoročnom financijskom pomoći trebala bi upravljati Komisija, koja se s nadležnim tijelima Rumunjske, nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom (GFO), treba dogovoriti o posebnim uvjetima gospodarske politike koji su povezani s tom pomoći. Ti bi uvjeti trebali biti utvrđeni u memorandumu o razumijevanju.

               (6)

               S obzirom na preventivnu narav srednjoročne financijske pomoći, Rumunjska neće zatražiti isplatu ni jednog obroka iz zajma Unije, osim ako dođe do poteškoća u pogledu njezine bilance tekućih plaćanja ili u vezi s kretanjima kapitala. Ako Rumunjska podnese Komisiji zahtjev za financiranje, Komisija nakon savjetovanja s GFO-om treba odlučiti o aktiviranju programa te iznosu i vremenskom rasporedu isplate tih obroka. Detaljni financijski uvjeti u vezi s mogućim isplatama trebaju se utvrditi sporazumom o instrumentu preventivnog zajma.

               (7)

               Preventivna srednjoročna financijska pomoć trebala bi se pružiti s ciljem doprinosa uspješnoj provedbi vladina programa gospodarske politike te bi na taj način trebala podupirati održivost platne bilance Rumunjske,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Unija stavlja Rumunjskoj na raspolaganje preventivnu srednjoročnu financijsku pomoć u iznosu do najviše 2 000 milijuna EUR. U slučaju aktiviranja instrumenta i isplaćivanja sredstava, ta pomoć pruža se u obliku zajma s maksimalnim prosječnim rokom dospijeća od osam godina.
   2.   Zahtjevi za aktiviranje preventivne srednjoročne financijske pomoći i njezine isplate mogu se podnijeti do 30. rujna 2015.
   Članak 2.
   1.   Preventivnom srednjoročnom financijskom pomoći upravlja Komisija na način usklađen s obvezama Rumunjske i preporukama Vijeća, osobito u kontekstu provedbe nacionalnog programa reformi (NPR) Rumunjske i godišnje ažurirane verzije njezina programa konvergencije (PK).
   2.   Komisija se s rumunjskim nadležnim tijelima, nakon savjetovanja s GFO-om, dogovara o posebnim uvjetima gospodarske politike koji su povezani s preventivnom srednjoročnom financijskom pomoći, kako su navedeni u članku 3. stavku 3. ove Odluke. Ti uvjeti utvrđuju se u memorandumu o razumijevanju koji je usklađen s obvezama i preporukama iz stavka 1. ovog članka. Detaljne financijske uvjete utvrđuje Komisija sporazumom o instrumentu preventivnog zajma.
   3.   Komisija redovito, u suradnji s GFO-om, provjerava jesu li ispunjeni uvjeti gospodarske politike povezani s preventivnom srednjoročnom financijskom pomoći.
   Članak 3.
   1.   Ako Rumunjska podnese pisani zahtjev Komisiji za aktiviranje preventivne srednjoročne financijske pomoći, Komisija taj zahtjev provjerava. Nakon što se savjetuje s GFO-om, Komisija odlučuje o tome jesu li aktiviranje pomoći i zahtjev za isplate u okviru te pomoći opravdani te odlučuje o iznosu i vremenskom rasporedu tih isplata. U slučaju aktiviranja te pomoći sredstva se mogu staviti na raspolaganje u najviše dva obroka. Svaki obrok može se isplatiti odjedanput ili u više tranši.
   2.   Nakon aktiviranja preventivne srednjoročne financijske pomoći i nakon što pribavi mišljenje GFO-a, Komisija odlučuje o isplati ili djelomičnoj isplati zajma Unije.
   3.   Svaka isplata obavlja se na osnovi zadovoljavajuće provedbe gospodarskog programa vlade koji treba uključiti i u PK i NPR.
   Nadalje, uvjeti gospodarske politike utvrđeni u memorandumu o razumijevanju među ostalim uključuju sljedeće:

               (a)

               donošenje proračunâ i provedbu politika u skladu s fiskalnom konsolidacijom koja proizlazi iz obveza Rumunjske u okviru Pakta o stabilnosti i rastu s ciljem postizanja srednjoročnog proračunskog cilja Rumunjske do 2015. i njegova održavanja nakon toga;

               (b)

               zadržavanje u cijelosti mjera usuglašenih u okviru prethodnih dvaju programa i ispunjivanje svih preostalih neispunjenih uvjeta;

               (c)

               daljnje jačanje okvira za fiskalno upravljanje, među ostalim i provedbom Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju, kako bi se osiguralo učvršćivanje fiskalne konsolidacije. Posebna pozornost posvećuje se poboljšanju višegodišnjeg proračunskog planiranja, provedbi učinkovitog sustava kontrole obveza, učinkovitijem ubiranju poreza i poboljšanju procesa budžetiranja kapitala;

               (d)

               pravodobnu provedbu akcijskih planova donesenih kao odgovor na nalaze funkcijskih preispitivanja Svjetske banke u razdoblju 2010. – 2011. i uspostavu središnjeg tijela za provedbu radi boljeg određivanja političkih prioriteta na državnoj razini:

               (e)

               rješavanje zaostataka u plaćanjima i jačanje mehanizama proračunske kontrole u zdravstvenom sektoru putem poboljšanja okvira za izvješćivanje i praćenje;

               (f)

               provedbu strateškog akcijskog plana za zdravstvo, racionalizaciju bolničke strukture i povećanje opsega aktivnosti primarne zaštite u svrhu povećanja razine zdravlja;

               (g)

               poboljšano upravljanje javnim dugom u svrhu smanjivanja rizika te konsolidacije i proširenja krivulje prinosa za državne obveznice;

               (h)

               daljnje jačanje okvira za rješavanje banaka, interventnog plana središnje banke Rumunjske i korporativnog upravljanja fondom za osiguranje depozita, kao i provedbu mjera za brže pročišćivanje bilanci nacionalnih banaka i očuvanje kreditne discipline u bankovnom sektoru;

               (i)

               usklađivanje propisa o financijskom nadzornom tijelu s međunarodnom dobrom praksom radi jačanja nadzora nad nebankarskim financijskim tržištem;

               (j)

               restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu, među ostalim i prodajom udjela u njihovu vlasništvu, te jačanje korporativnog upravljanja tim poduzećima;

               (k)

               daljnju provedbu mjera za poboljšanje poslovne klime, među ostalim i smanjivanjem administrativnog opterećenja malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), te mjere za olakšanje pristupa financiranju za MSP-ove.

         4.   Ako bude potrebno za financiranje zajma, dopušta se razborita uporaba zamjena kamatne stope s drugim ugovornim stranama najvišeg boniteta. Komisija obavješćuje GFO o svakom mogućem refinanciranju zaduženja ili restrukturiranju financijskih uvjeta.
   Članak 4.
   Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.
   Članak 5.
   Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

      Sastavljeno u Luxembourgu 22. listopada 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  SL L 53, 23.2.2002, str. 1.

      (2)  Pogledati stranicu 4 ovog Službenog lista.


title: 2011/149/EU: Odluka Komisije od 7. ožujka 2011. o povijesnim emisijama iz zrakoplovstva na temelju članka 3.c stavka 4. Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 1328)  Tekst značajan za EGP

text:
15/Sv. 29              HR                                 Službeni list Europske unije                                                   255
32011D0149
L 61/42                                                SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                                 8.3.2011.
                                                             ODLUKA KOMISIJE
                                                              od 7. ožujka 2011.
                o povijesnim emisijama iz zrakoplovstva na temelju članka 3.c stavka 4. Direktive 2003/87/EZ
               Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih
                                                          plinova unutar Zajednice
                                               (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 1328)
                                                            (Tekst značajan za EGP)
                                                                (2011/149/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,                                                                  omogućilo da se poboljša točnost pristupa modeliranja.
                                                                                Provedeni su i dodatni izračuni kako bi se uzela u obzir
                                                                                potrošnja goriva povezana s korištenjem pomoćnih
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,                           pogonskih jedinica (APU). Primjenom tog pristupa prvo
                                                                                je određena prosječna potrošnja goriva jedinica APU za
uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta                         različite vrste zrakoplova. Zatim su pojedinačni emisijski
i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja                       faktori za potrošnju goriva jedinica APU ekstrapolirani
emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o                     kako bi se dobile ukupne emisije jedinica APU, pri
izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (1), a posebno njezin                             čemu je uzet u obzir stvarni udio potrošnje goriva za
članak 3.c stavak 4.,                                                               letove u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama
                                                                                EU-a za svaki tip zrakoplova te korištenje zemaljskih
                                                                                izvora napajanja u zračnim lukama. Emisije koje su
budući da:                                                                          odgovarale dobivenoj ukupnoj potrošnji goriva jedinica
                                                                                APU uključene su u povijesne emisije iz zrakoplovstva za
                                                                                2004., 2005. i 2006. godinu.
(1)     U članku 3.c Direktive 2003/87/EZ utvrđuje se ukupna
        količina emisijskih jedinica koja se dodjeljuje operatorima
        zrakoplova. Ta je količina definirana kao postotak povije          (3)     Godišnje emisije zrakoplova koji obavljaju zrakoplovnu
        snih emisija iz zrakoplovstva. Povijesne emisije iz zrako                  djelatnost iz Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ za kalen
        plovstva su u članku 3. točki (s) Direktive 2003/87/EZ                      darsku godinu 2004. procijenjene su na 209 123 585
        definirane kao srednja prosječna vrijednost godišnjih                       tona CO2. Godišnje emisije tih zrakoplova za kalen
        emisija zrakoplova koji obavljaju zrakoplovnu djelatnost                    darsku godinu 2005. procijenjene su na 220 703 342
        iz Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ u kalendarskim godi                     tone CO2, a za kalendarsku godinu 2006. na
        nama 2004., 2005. i 2006. U skladu s člankom 3.c                            228 602 103 tone CO2. Povijesne emisije iz zrakoplov
        stavcima 2. i 3. te Direktive, ukupnu količinu emisijskih                   stva, koje su definirane kao aritmetička sredina tih
        jedinica koja se dodjeljuje operatorima zrakoplova                          emisija, prema tomu iznose 219 476 343 tone CO2.
        trebalo bi izračunati na temelju te povijesne prosječne
        vrijednosti.
                                                                            (4)     Komisija se savjetovala s Odborom za klimatske
(2)     Komisiji je pomagao Eurocontrol, kako je predviđeno u                       promjene uspostavljenim na temelju članka 9. Odluke
        članku 18.b Direktive 2003/87/EZ. Smatralo se da su                         280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
        najbolji raspoloživi podaci za izračunavanje povijesnih                     11. veljače 2004. o mehanizmu za praćenje emisija
        emisija opsežni podaci o zrakoplovstvu iz baza podataka                     stakleničkih plinova u Zajednici i za provedbu Kyotskog
        Eurocontrolova Središnjeg ureda za rutne naknade                            protokola (2),
        (CRCO) i Središnje jedinice za upravljanje protokom
        (CFMU). One, između ostalog, sadrže izračun stvarne
        dužine rute za sve letove. Emisije za svaki pojedinačni             DONIJELA JE OVU ODLUKU:
        let su zatim izračunate primjenom metodologije ANCAT
        3 (smanjenje štetnih emisija iz zračnog prometa) i meto
        dologije CASE (izračunavanje emisija selektivnom ekviva                                           Članak 1.
        lencijom). Ovaj pristup izračunavanju povijesnih emisija
        dodatno je unaprijeđen korištenjem informacija o                    Povijesne emisije iz zrakoplovstva za potrebe stavaka 1. i 2.
        stvarnoj potrošnji goriva koje je dostavio reprezentativni          članka 3.c Direktive 2003/87/EZ iznose 219 476 343 tone
        broj operatora zrakoplova na dobrovoljnoj osnovi, što je            CO2.
(1) SL L 275, 25.10.2003., str. 32.                                         (2) SL L 49, 19.2.2004., str. 1.
 ---pagebreak--- 256         HR                             Službeni list Europske unije                 15/Sv. 29
                                                    Članak 2.
    Ova je Odluka upućena državama članicama.
    Sastavljeno u Bruxellesu 7. ožujka 2011.
                                                                         Za Komisiju
                                                                    Connie HEDEGAARD
                                                                       Članica Komisije