title: Odluka Komisije (EU) 2016/2394 od 26. svibnja 2014. o državnoj potpori koju je Mađarska dodijelila poduzeću ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN)) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3193) (Tekst značajan za EGP )

text:
               30.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 359/1

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2394
   od 26. svibnja 2014.
   o državnoj potpori koju je Mađarska dodijelila poduzeću ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN))

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3193)

   (Vjerodostojan je samo tekst na mađarskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s gore navedenim odredbama (1) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               Dana 12. kolovoza 2008. Komisija je pokrenula nadzor nad mađarskim programom potpore „Uporaba i primjena Fonda za istraživanje i tehnološke inovacije” HU 21/2004 (SA.15588 (MX 23/2008)) (dalje u tekstu „Program”) koji je nakon pristupanja Mađarske smatran postojećom državnom potporom (2). Nadzor se odnosio na državnu potporu koja je dodijeljena temeljem Programa u razdoblju između 2004. i 2006.

               (2)

               Tri su korisnika te potpore odabrana za dubinsku analizu (3), uključujući ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (ValDeal, društvo s ograničenom odgovornošću za pružanje usluga inovacija) (dalje u tekstu „ValDeal”). U sva tri slučaja utvrđene su nepravilnosti.

               (3)

               Jedno od poduzeća nad kojim je izvršen nadzor tijekom obavljanja nadzora dobrovoljno je vratilo potporu s kamatama. Slijedom toga, nadzor Komisije nad tim korisnikom prekinut je.

               (4)

               Komisija je u okviru postupka nadzora (SA.15588) 12. lipnja 2009., 21. siječnja 2010., 30. kolovoza 2010., 22. prosinca 2010. i 17. veljače 2011. zatražila podatke u vezi s poduzećem ValDeal. Mađarska su nadležna tijela dostavila te podatke 17. rujna 2009., 30. ožujka 2010., 26. listopada 2010., 6. prosinca 2010., 8. prosinca 2010., 2. veljače 2011., 24. veljače 2011. i 1. travnja 2011.

               (5)

               S obzirom da na svoje upite u pogledu preostala dva korisnika, uključujući ValDeal, Komisija od mađarskih nadležnih tijela nije dobila potpuni odgovor, predmet je 16. lipnja 2011. upisan u registar neprijavljenih potpora pod brojem SA.33186 (2011/NN).

               (6)

               U listopadu 2011. drugi korisnik potpore, koji nije ValDeal, dobrovoljno je vratio potporu s kamatama. Slijedom toga, nadzor Komisije nad tim korisnikom prekinut je (4).

               (7)

               S obzirom na gore navedeno, ova se odluka odnosi isključivo na pitanje državne potpore koja je dodijeljena poduzeću ValDeal (dalje u tekstu „mjera”).

               (8)

               Komisija je 9. veljače 2012. i 18. travnja 2012. zatražila podatke u vezi s poduzećem ValDeal. Mađarska su nadležna tijela dostavila podatke 1. rujna 2011., 19. listopada 2011., 29. veljače 2012., 12. ožujka 2012., 18. lipnja 2012., 26. lipnja 2012., 4. srpnja 2012. i 12. rujna 2012.

               (9)

               Sastanak s mađarskim nadležnim tijelima i predstavnicima korisnika održan je 6. rujna 2011. u prostorijama službi Komisije u Bruxellesu.

               (10)

               Dopisom od 18. travnja 2012. službe Komisije obavijestile su mađarska nadležna tijela da se na temelju podataka dostupnih u tom trenutku, nije moglo smatrati da je potpora ValDealu potpora za projekt istraživanja i razvoja. Međutim, službe Komisije smatrale su preliminarno da bi potpora ValDealu mogla biti u skladu s unutarnjim tržištem temeljem članka 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 70/2001 (5) (dalje u tekstu „Uredba o skupnom izuzeću MSP-ova”). Stoga su mađarska nadležna tijela pozvana da potvrde da mjera ispunjava sve zahtjeve te uredbe i da dostave potrebne podatke koji to dokazuju. Naposljetku, službe Komisije obavijestile su mađarska nadležna tijela da se u slučaju da iznos potpore koju je ValDeal zaista primio premašuje iznos potpore koji je prihvatljiv u skladu s Uredbom o skupnom izuzeću MSP-ova, razlika mora vratiti zajedno s primjenjivom kamatom koja se računa u skladu s pravilima o načinu računanja referentne stope u postupcima povrata (6).

               (11)

               Dopisom od 18. lipnja 2012. mađarska nadležna tijela obavijestila su službe Komisije da se potpora ValDealu ne bi trebala ocjenjivati temeljem članka 4. Uredbe o skupnom izuzeću MSP-ova bez prilaganja dodatnih objašnjenja.

               (12)

               Dana 19. prosinca 2012. Komisija je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak. Odluka Komisije da pokrene službeni istražni postupak („odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (7). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe.

               (13)

               Dana 22. veljače 2013. mađarska su nadležna tijela podnijela primjedbe nastavno na odluku o pokretanju postupka. Dvije zainteresirane strane, ValDeal i Europska mreža poslovnih i inovacijskih centara (engl. European Business & Innovation Centre Network (EBN)) (8) podnijele su primjedbe 13. ožujka 2013., odnosno 14. ožujka 2013.

               (14)

               Dana 5. travnja 2013. primjedbe zainteresiranih strana proslijeđene su mađarskim nadležnim tijelima koja su dopisom od 8. svibnja 2013. potvrdila da nemaju daljnjih primjedbi.

               (15)

               Porukom elektroničke pošte od 18. lipnja 2013. od mađarskih je tijela zatraženo da podnesu iscrpan vremenski raspored za povrat potpore. Mađarska su tijela na poruku odgovorila isti dan. Dana 26. lipnja 2013. mađarska su tijela podnijela tablicu s prihvatljivim troškovima. S obzirom da je taj podnesak sadržavao podatke koje nisu bili jasni u svjetlu njihovih prethodnih podnesaka, 5. srpnja 2013. poslan je zahtjev za slanjem podataka. Nakon dva zahtjeva za produljenjem roka, mađarska su tijela 7. listopada 2013. predala svoj odgovor.

               (16)

               Nakon neslužbenih zahtjeva službi Komisije za objašnjenjem, mađarska su tijela u poruci elektroničke pošte od 12. veljače 2014. odgovorila da je ValDeal dio potpore prenio na određene klijente u skladu s pragovima de minimis i pravilima o kumulaciji.

         2.   OPIS PROGRAMA I PODUZEĆA VALDEAL

   2.1.   Opis Programa

               (17)

               Pravni temelj za Program je Zakon XC iz 2003. o Fondu za istraživanje i tehnološke inovacije (a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról) i Uredba Vlade br. 133/2004 od 29. travnja 2004. o upravljanju i primjeni Fonda za istraživanje i tehnološke inovacije.

               (18)

               Proračun Programa za 2006. bio je 7 909 784 000 HUF (otprilike 31,25 milijuna EUR (9)). Program je financiran isključivo iz državnog proračuna (10).

               (19)

               Cilj je programa bio podupirati, između ostalog, aktivnosti istraživanja i razvoja u Mađarskoj bez usredotočavanja na određene sektore ili ograničavanja veličine korisnika. Potpora se dodjeljivala u obliku bespovratnih sredstava, zajmova sa sniženom stopom i subvencioniranih kamata. U skladu s pravnim temeljem Programa, osim potpore za istraživanje i razvoj, potpore su se mogle dodjeljivati i za rizični kapital, osposobljavanje, zapošljavanje, investicije (regionalna potpora) i de minimis mjere.

               (20)

               Jedan od korisnika potpore koja se dodjeljivala u okviru programa bio je i ValDeal. Poduzeće je primilo državnu potporu za istraživanje i razvoj iz proračuna Programa za 2006. za projekt istraživanja i razvoja „Razvoj mađarskog modela integriranog upravljanja inovacijama” (dalje u tekstu „Projekt”). ValDeal je navodno proveo 11 % aktivnosti iz kategorije industrijskog istraživanja i 89 % aktivnosti iz kategorije eksperimentalnog razvoja.

         2.2.   Opis ValDeala i provedenog projekta

   2.2.1.   ValDealove aktivnosti u okviru Projekta za koji je primljena potpora

               (21)

               ValDeal, malo poduzeće osnovano 2006. (11), za Projekt je primilo bespovratna sredstva u iznosu od 472 508 090 HUF (otprilike 1,86 milijuna EUR). Ukupni troškovi Projekta iznosili su 1 001 134 111 HUF (otprilike 3,95 milijuna EUR), a vlastiti doprinos ValDeala iznosio je 528 626 021 EUR (otprilike 2,08 milijuna EUR) (12). Razdoblje provedbe Projekta bilo je od 1. prosinca 2006. do 30. studenog 2010., (13) a potpora je isplaćena u nekoliko rata.

               (22)

               Cilj projekta bio je razviti sustav upravljanja inovacijama koji bi bio specifičan za Mađarsku i regiju središnje i istočne Europe i koji bi „sustavno pratio znanstvene/tehnološke projekte, izume i mlada poduzeća kako bi identificirao one koji imaju najsnažniji potencijal za komercijalizaciju i pomogao im da oblikuju poslovne slučajeve i portfelje dozvola koji su privlačni potencijalnim ulagačima, ili kako bi pomogao tim projektima da povećaju svoje prihode osvajanjem novih tržišta, uvođenjem novih proizvoda ili samo pretvaranjem novih ideja u poslove” (14).

               (23)

               Prvi korak u Projektu bio je kupovina licenciranog znanja i iskustva u upravljanju inovacijama od Instituta IC2 Sveučilišta u Teksasu i njemačkog INNO-AG-a koji imaju bogato iskustvo u poslovnoj inkubaciji, upravljanju inovacijama i komercijalizaciji intelektualnog vlasništva. ValDeal je od Sveučilišta u Teksasu kupio i osposobljavanje za upravljanje inovacijama za svoje osoblje.

               (24)

               Temeljem Programa ValDeal je bio obvezan svojim klijentima pružati nekoliko usluga besplatno. U točki 1.1 ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava stoji sljedeće:
               „Korisnik ValDeal obvezuje se da […] će tijekom trajanja projekta besplatno i bez naknade tragati za najmanje 100 inovativnih tehnologija ili proizvoda, identificirati ih i analizirati te odabrati odgovarajuće mogućnosti za njihovu utilizaciju.”

               (25)

               ValDeal je tvrdio da se predmet njegovih aktivnosti razvoja i istraživanja sastojao od prilagodbe kupljenih znanja i iskustava mađarskom poslovnom okruženju i poslovnom okruženju srednje i istočne Europe. Na temelju tog prilagođenog modela ValDeal je pružio besplatne usluge upravljanja inovacijama za 60 „ideja” (od čega su 18 njih bile ideje poduzeća, a ostale su bile ideje pojedinačnih istraživača) odabranih iz uzorka od njih 600 putem natječaja koji je organizirao ValDeal.

               (26)

               ValDeal je svoje aktivnosti u okviru Projekta sažeo na sljedeći način: „zadaci se mogu grupirati na sljedeći način: preuzimanje američkih i europskih znanja i iskustava u području upravljanja inovacijama; skupljanje, analitički pregled, evaluacija rezultata istraživanja, ideja vezanih uz proizvode, tehnologije i usluge, odabir projekata s visokim potencijalom; razvoj poslova, licenciranje, komercijalizacija znanja i iskustva; razvoj usluga integriranog upravljanja inovacijama; osposobljavanje; širenje i priopćavanje rezultata; održivost rezultata” (15).

               (27)

               Što se tiče usluga koje je ValDeal pružao inovatorima ili poduzećima, one su se u načelu sastojale od sljedećeg: „razvoj web-mjesta; razvoj kreativnosti; stvaranje ideja; otvorene inovacije; identifikacija ideja vezanih uz proizvode, tehnologije i usluge; praćenje rezultata istraživanja; identificiranje inovativnih poduzeća ili poduzeća koja imaju potencijala za inovacije; pisanje prijava za natječaje i upravljanje postupkom; osposobljavanje; zaštita intelektualnog vlasništva; medijacija; usuglašavanje kapaciteta razvoja i istraživanja; unutarnje upravljanje; marketing i istraživanje tržišta; komunikacija; razrada poslovnih planova, studija izvedivosti; domaće i međunarodno umrežavanje; umrežavanje s poslovnim anđelima i ulagačima; potraga za ulagačima; upravljanje postupkom ulaganja; skupljanje i distribucija dobrih/najboljih praksi” (16).

               (28)

               Prema izjavama ValDeala, prilagodba izvornog modela bila je potrebna kako bi se u obzir uzele razlike u uvjetima koji vladaju u Mađarskoj i u razvijenijim europskim zemljama ili SAD-u. Najtipičnije razlike, prema navodima ValDeala su sljedeće: u Mađarskoj „ne postoji društvena i gospodarska klima naklonjena inovacijama; nema institucionalnog početnog kapitala; nacionalni sustav inovacija nije učinkovit; na razini politike nema institucije koja je nadležna za stratešku organizaciju i učinkovito upravljanje inovacijama; nema dostupnih ljudskih resursa osposobljenih za upravljanje inovacijama; u centrima znanja nema kvalificiranih kapaciteta/kompetencija u pogledu transfera tehnologije i upravljanja inovacijama; broj međunarodnih suradnji u pogledu inovacija vrlo je nizak.” (17) ValDeal također navodi i da je kultura inovacija u Mađarskoj drugačija. Primjerice, „vlasnici projekata nemaju odgovarajuće informacije o relevantnom tržištu i konkurentima”; „vlasnici projekata, u većini slučajeva nisu dobro rješenje za upravljanje poduzećem […], često ne prihvaćaju da bi upravljanje znanstvenim dijelom projekta trebalo biti odvojeno od općeg i poslovnog upravljanja”; upravljanje pravima intelektualnog vlasništva nije odgovarajuće; ili u određenim slučajevima „gotovo uopće nema poslovne etike” (18).

         2.2.2.   Traženje zaštite prava intelektualnog vlasništva od strane ValDeala

               (29)

               Argument koji je ValDeal iznio kako bi dokazao da se dio Projekta koji se odnosio na razvoj i istraživanje sastojao od traženja zaštite prava intelektualnog vlasništva za njegove rezultate istraživanja (19). U tom pogledu, ValDeal je spomenuo dvije vrste zaštite prava intelektualnog vlasništva koje je primio.

                           —

                           Prvo, ValDeal je naveo da je u Mađarskom uredu za patente registrirao dva žiga: jedan za svoj grafički znak (registarski broj 191345) i jedan za izraz „ValDeal, model integriranog upravljanja inovacijama” (ValDeal Integrált Innováció-menedzsment Modell) (registarski broj 206941).

                           —

                           Drugo, ValDeal je dobrovoljno registrirao (20) svoj Model integriranog upravljanja inovacijama u Mađarskom uredu za patente. Prema informacijama s web-mjesta Mađarskog ureda za patente, dobrovoljna registracija djela ne osigurava pravnu zaštitu jednaku onoj za autorska prava ili bilo koje drugo pravo intelektualnog vlasništva. Služi jedino kao dokaz toga da je na dan registracije u Mađarskom uredu za patente djelo ili vezano zakonsko ostvarenje za koje je prijavitelj tvrdio da je njegovo postojalo s registriranim sadržajem (21).

         2.2.3.   Slični projekti koje financira EU

               (30)

               Kao dodatni dokaz da se projekt sastojao od sadržaja povezanog s istraživanjem i razvojem ValDeal je naveo neke primjere projekata koje je financirao EU (vidjeti u nastavku) i ustvrdio da su to sve slični projekti iz područja istraživanja i razvoja koji su se financirali u okviru Petog okvirnog programa (dalje u tekstu „FP5”) ili Šestog okvirnog programa (dalje u tekstu „FP6”) (22), pa bi se stoga projekt ValDeala trebalo smatrati projektom iz područja istraživanja i razvoja. ValDeal je kao primjere naveo sljedeće projekte:

                           —

                           „Kreativni trener” – cilj tog projekta bio je razviti tečaj upravljanja kreativnošću i inovacijama uz potporu iz Komisijinog Programa cjeloživotnog učenja. Cilj tog projekta bio je potaknuti iskustva učenja i razviti sektor obrazovanja i osposobljavanja u čitavoj Europi (23). S obzirom na te informacije, ne čini se da je „Kreativni trener” projekt iz područja istraživanja i razvoja.

                           —

                           „WOMENTOR” – projekt kojemu je cilj pružanje potpore sudjelovanju poduzetnica u europskim istraživačkim projektima i koji je također financiran sredstvima iz Programa cjeloživotnog učenja. Čini se stoga da niti on nije projekt iz područja istraživanja i razvoja.

                           —

                           „ImMediaTe” – projekt kojemu je cilj uspostaviti sektorsku platformu za MSP-ove u digitalnim medijima i kreativnim sektorima kako bi im se pružila obuka i osposobljavanje o tome kako razviti i financirati digitalno poduzeće. Projekt je financiran u okviru Okvirnog programa EU-a za konkurentnost i inovacije (24), kojemu je cilj potaknuti konkurentnost europskih poduzeća općenito, uključujući promicanje bolje primjene ICT-a, promicanje veće uporabe obnovljive energije i energetske učinkovitosti, podupiranje aktivnosti u području inovacija, pružanje boljeg pristupa financijama i pružanje usluga poslovne potpore. S obzirom na te informacije, čini se da je i projekt ImMediaTe uglavnom projekt osposobljavanja.

                           —

                           „NIMCUBE” – projekt kojemu je cilj razvoj sofisticiranih IT rješenja za mjerenje, upravljanje i optimiziranje ponovne uporabe znanja i inovacija od strane poduzeća. Projekt je doista financiran sredstvima iz Petog okvirnog programa. Međutim, za razliku od projekta ValDeala, cilj projekta NIMCUBE je razvoj novih tehničkih rješenja, tj. softvera.

         3.   ODLUKA O POKRETANJU SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

               (31)

               Komisija je 19. prosinca 2012. odlučila pokrenuti službeni istražni postupak. Komisija je preliminarno zaključila da mjera predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a iz sljedećih razloga:

               (32)

               Prvo, ValDeal je primio bespovratna sredstva iz proračuna programa državne potpore HU 21/2004 za 2006. godinu; stoga se smatra da je mjera bila financirana iz državnih sredstava.

               (33)

               Drugo, ValDeal je primio državnu potporu za provedbu aktivnosti čije su troškove drugi sudionici na tržištu morali u potpunosti snositi sami. Ne uzima se u obzir činjenica da je u okviru mjere, ValDeal pružao svoje usluge besplatno. Mjera stoga prijeti da će narušiti tržišno natjecanje zbog davanja selektivne prednosti ValDealu.

               (34)

               Treće, mjera očigledno utječe na trgovinu među državama članicama. ValDeal je kupio znanje i iskustvo u upravljanju inovacijama od američkog sveučilišta University of Texas i njemačkog INNO AG-a; stoga bi mjera mogla utjecati na trgovinu među državama članicama. Osim toga, ValDeal je također namjeravao pružati usluge poduzećima s poslovnim nastanom u drugim zemljama središnje i istočne Europe.

               (35)

               Komisija je izrazila sumnju u pogledu spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. Osobito je izrazila sumnju u pogledu toga bi li se potpora ValDealu mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem temeljem Okvira za istraživanje i razvoj iz 1996., ili pak temeljem drugih instrumenata.

         3.1.   Spojivost s unutarnjim tržištem temeljem Okvira za istraživanje i razvoj

   3.1.1.   Sadržaj aktivnosti vezanih uz istraživanje i razvoj

               (36)

               Komisija je zaključila da se nijedna od gore spomenutih usluga koje je pružao ValDeal ne može smatrati inovacijom jer su ih već nudili pružatelji IT usluga, odvjetnici, agenti za patente, konzultanti, „poslovni anđeli” itd., i na tržištu su bile dostupne u različitim oblicima. Zapravo, čini se da se projekt sastojao od ispitivanja učinkovitosti znanja i iskustva/modela upravljanja inovacijama koje su dostavile treće strane i tek njihove prilagodbe mađarskoj poslovnoj okolini (uključujući i prijevod na mađarski).

               (37)

               Osim toga, ValDeal tvrdi da se prilagodba kupljenih znanja i iskustva/modela upravljanja inovacijama sastojala u snažnijem naglašavanju određenih usluga upravljanja, poput obuke inovatora, na koje se stavlja manji naglasak u razvijenijim poslovnim kulturama. Međutim, Komisija je smatrala da je ValDeal u osnovi pružao iste one usluge koje su bile sadržane u okviru kupljenog modela upravljanja inovacijama.

               (38)

               Umjesto provedbe stvarnih i istinskih aktivnosti istraživanja i razvoja, aktivnosti ValDeala uglavnom su bile usmjerene na poticanje istraživanja i razvoja te inovacija drugih subjekata, tj. klijenata ValDeala. ValDeal pak u podnesku navodi da je „otvoreno 60 – 80 radnih mjesta usko vezanih uz istraživanje i razvoj” (25) u poduzećima kojima je pružao svoje usluge.

         3.1.2.   Registracija prava na intelektualno vlasništvo

               (39)

               U skladu s Uredbom o žigu Zajednice, „Žig Zajednice može se sastojati od bilo kojeg znaka koji se može grafički prikazati, posebno riječi, uključujući osobna imena, crteže, slova, brojke, oblike proizvoda ili njihova pakiranja, pod uvjetom da su takvi znakovi prikladni za razlikovanje proizvoda ili usluga jednog poduzetnika od proizvoda ili usluga drugog poduzetnika” (26). Drugim riječima, glavna svrha žiga nije zaštita rezultata istraživanja i razvoja nekog poduzeća nego njihovo razlikovanje od rezultata drugih subjekata. Stoga, žig sam po sebi nije dokaz da je poduzeće koje ga posjeduje provelo aktivnosti istraživanja i razvoja u smislu Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije iz 1996.

               (40)

               Komisija je također izjavila da je činjenica da ValDeal nije registrirao ili nije mogao registrirani niti jedan patent ili druga prava na intelektualno vlasništvo, osim žiga za svoje djelo, snažni pokazatelj da projekt nije ostvario rezultate istraživanja koji bi ispunjavali kriterije za zaštitu patenta.

               (41)

               Iako je točno da poduzeće može odlučiti zaštititi svoje znanje ili izum kao znanje i iskustvo ili poslovnu tajnu, umjesto da ih službeno registrira kao patent, ValDealova generička tvrdnja da bi razvijao vlastita znanja i iskustva putem provedbe projekta nije dovoljna za dokazivanja da je takav projekt zaista uključivao istinske aktivnosti istraživanja i razvoja u smislu Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije.

         3.1.3.   Slični EU projekti

               (42)

               Prvo, Komisija je razmotrila predmetne projekte i utvrdila da, osim jednoga, niti jedan od njih nije bio financiran u okviru Petog ili Šestog okvirnog programa: financirali su se u okviru obuhvatnijih programa osposobljavanja, obrazovanja i konkurentnosti koji, prema tvrdnjama mađarskih tijela, imaju određene sličnosti s projektom ValDeala.

               (43)

               Drugo, projekt NIMCUBE koji je možda uključivao aktivnosti istraživanja i razvoja za cilj je imao razvoj IT rješenja pa stoga nije bio sličan projektu koji je provodio ValDeal. Komisija je stoga smatrala da eventualne sličnosti između gore spomenutih projekata i projekta ValDeala nisu dokazivale da bi se aktivnosti ValDeala mogle kvalificirati kao projekt u području istraživanja i razvoja u smislu Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije.

         3.2.   Spojivost s unutarnjim tržištem temeljem drugih instrumenata

               (44)

               U odluci o pokretanju postupka, Komisija je pozvala na podnošenje primjedbi o mogućim drugim temeljima za priznavanje spojivosti s unutarnjim tržištem.

         3.2.1.   Sukladnost s Uredbom Komisije (EZ) br. 1628/2006
       (27)
      (dalje u tekstu „Uredba o skupnom izuzeću regionalnih potpora”)

               (45)

               U odluci o pokretanju postupka Komisija je podsjetila da je, u skladu s člankom 4. Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora, potpora za početna ulaganja izuzeta od zahtjeva za prijavljivanjem potpore ako su ispunjeni sljedeći opći i posebni uvjeti.

               (46)

               Prvi opći uvjet je da je potpora dodijeljena u regiji koja je prihvatljiva za regionalnu potporu. Čitavo područje Mađarske bilo je i jest potpomognuta regija prihvatljiva za regionalnu potporu. Glavno mjesto poslovanja ValDeala je Budaörs, grad smješten u Peštanskoj županiji koja se nalazi u području središnje Mađarske (Közép-Magyarország). Do 31. prosinca 2006. Peštanska županija bila je potpomognuto područje temeljem članka 87. stavka 3. točke (a) Ugovora o EZ-u (28). Stoga se čini da je prvi opći uvjet ispunjen.

               (47)

               Drugi opći uvjet je da intenzitet potpore ne premašuje gornju granicu regionalne potpore koja je na snazi u trenutku dodjeljivanja potpore. ValDeal je tvrdio da je primio intenzitet potpore od 47,03 %. Gornja granica potpore za Peštansku županiju u 2006. iznosila je 40 %, čemu se mogao dodati bonus od 20 % za korisnike koji su bili mala poduzeća (29), uslijed čega je maksimalni intenzitet potpore iznosio 60 %. Prema navodima mađarskih tijela, ValDeal je 2006. godine, odnosno godine u kojoj je bio osnovan, bio mikropoduzeće, a 2007. malo poduzeće (30). Ocjena ovog uvjeta traži izračun prihvatljivih troškova u svjetlu posebnih uvjeta navedenih u nastavku.

               (48)

               U pogledu posebnih uvjeta za spojivost s unutarnjim tržištem potpore za početno ulaganje, u članku 4. stavku 2. točki (b) Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora predviđa se da bi se, ako su nematerijalna sredstva uzeta u obzir za izračun prihvatljivih troškova, ona tada i. trebala upotrebljavati isključivo u ustanovi koja prima regionalnu potporu, ii. trebala tretirati kao sredstva koja se amortiziraju, iii. trebala biti kupljena od trećih strana po tržišnim uvjetima i iv. trebala biti uključena u sredstva poduzeća i ostati u ustanovi koja prima regionalnu potporu barem pet godina, ili tri godine u slučaju MSP-ova, što ValDeal i jest. I dok je postojao dokaz da je ValDeal kupio znanje i iskustvo po tržišnim uvjetima, Komisija nije imala informacija o tome jesu li uvjeti u točkama i., iii. i iv. ispunjeni te je stoga pozvala zainteresirane strane da dostave informacije u tom pogledu.

               (49)

               Povrh toga, u članku 4. stavku 2. točki (a) Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora predviđa se da ulaganje mora ostati u regiji primateljici barem pet godina (tri u slučaju MSP-ova) nakon završetka čitavog ulaganja. Projekt je završen 30. studenog 2010., a ValDeal je nastavio provoditi svoje aktivnosti u području središnje Mađarske do 30. studenog 2013. Čini se, stoga, da je ovaj posebni uvjet ispunjen.

               (50)

               Naposljetku, u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (c) Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora, kada se potpora računa na temelju materijalnih ili nematerijalnih troškova ulaganja, korisnik mora osigurati financijski doprinos od barem 25 %. ValDeal je osigurao 52,97 % ukupnih troškova projekta. Čini se, stoga, da je ovaj posebni uvjet ispunjen.

               (51)

               Komisija je stoga pozvala zainteresirane strane da dostave informacije o tome i. bi li se potpora ValDealu mogla ocijeniti temeljem Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora i, osobito, ii. je li intenzitet takve potpore u skladu s primjenjivim intenzitetima potpore uzimajući u obzir prihvatljive troškove koji su relevantni temeljem gore spomenute Uredbe.

         3.2.2.   Sukladnost s Uredbom (EZ) br. 70/2001 (dalje u tekstu „Uredba o skupnom izuzeću MSP-ova”)

               (52)

               U skladu s člankom 4. Uredbe o skupnom izuzeću MSP-ova, potpora za ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva spojiva je s unutarnjim tržištem i izuzeta od zahtjeva za prijavljivanjem ako ispunjava uvjet da se ulaganje vrši u području koje je prihvatljivo za regionalnu potporu u trenutku dodjeljivanja potpore i da intenzitet potpore ne prelazi gornju granicu potpore za regionalna ulaganja utvrđenu u odobrenoj karti regionalnih potpora za više od 15 postotnih poena u područjima obuhvaćenim člankom 107. stavkom 3. točkom (a) ugovora o EZ-u pod uvjetom da ukupni neto intenzitet potpore ne prelazi 75 %. Viša gornja granica za regionalnu potporu primjenjuje se samo ako se potpora dodjeljuje pod uvjetom da ulaganje ostaje u regiji primateljici barem pet godina, a doprinos korisnika je barem 25 %.

               (53)

               Kao što je ranije spomenuto, čitavo područje Mađarske bilo je i jest potpomognuta regija prihvatljiva za regionalnu potporu. Peštanska županija u kojoj je smještena središnjica ValDeala bila je područje obuhvaćeno člankom 107. stavkom 3. točkom (a) do 31. prosinca 2006. s intenzitetom potpore od 40 %. Prema tome, u prosincu 2006. temeljem Uredbe o skupnom izuzeću MSP-ova u Peštanskoj je regiji bio dopušten maksimalni intenzitet potpore od 40 % + 15 % = 55 % pod uvjetom da ulaganje ostane u regiji primateljici barem pet godina.

               (54)

               Komisija je stoga pozvala zainteresirane strane da dostave informacije o tome i. bi li se državna potpora ValDealu mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem temeljem Uredbe o skupnom izuzeću MSP-ova i ii. je li intenzitet potpore dodijeljene ValDealu prelazio gornje granice za potpore u pogledu moguće predmetne potpore za početno ulaganje, uzimajući posebno u obzir izračun relevantnih prihvatljivih troškova.

               (55)

               Komisija je također iznijela stav da ValDeal nije zlorabio potporu koju je primio s obzirom da je obavljao iste one aktivnosti koje su bile opisane u natječajnoj dokumentaciji.

         4.   STAJALIŠTE MAĐARSKIH TIJELA
       (31)

   4.1.   Spojivost s unutarnjim tržištem temeljem Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije

               (56)

               U njihovom odgovoru na odluku o pokretanju postupka mađarska su tijela tvrdila da aktivnosti ValDeala ispunjavaju uvjete da bi se smatrale projektom u području istraživanja i razvoja jer su obuhvaćene kategorijom eksperimentalnog razvoja, te da je potpora bila zakonita jer je uključivala sljedeće navodne zadatke iz područja istraživanja i razvoja:

                           —

                           pripremu analiza vezanih uz europske prakse;

                           —

                           kao komponenta ljudskih resursa, ocjenu toga kako se domaćina projekta može motivirati za suradnju;

                           —

                           kao zadaća iz područja obrazovanja i istraživanja, metodološko istraživanje o tome kako razviti dobro pripremljene poduzetnike;

                           —

                           razvoj niza metoda i alata za prikupljanje, evaluaciju i analitički pregled projekata, što do tada u Mađarskoj nije bilo dostupno u paketu alata vezanih uz usluge u području inovacija;

                           —

                           identificiranje usluga koje su potrebne za upravljanje inovacijama, proučavanje najboljih praksi i razvoj usluga za mađarski model usluga.

               (57)

               Mađarske su vlasti tvrdile da se ValDeal obvezao (1) ispitati razvijenu metodologiju, (2) provesti eksperimentalni razvoj modela integriranog upravljanja inovacijama (tj. razviti zbirku ispitivanja, provesti evaluaciju i analitički pregled projekata na temelju stečenog znanja i iskustva) i (3) potvrditi održivost novih usluga ispitivanjem na odabranim projektima.

               (58)

               Mađarske su vlasti također ustvrdile da je iz činjenice da je projekt u potpunosti u skladu s kriterijima iz Odjeljka 149. Priručnika Frascati vidljivo da se radi o projektu iz područja istraživanja i razvoja (32).

               (59)

               Naposljetku, mađarske su vlasti iznijele argument da je ValDeal tijekom trajanja projekta pružao usluge u području inovacija malim i srednjim poduzećima i privatnim pojedincima. U skladu sa zahtjevima Programa, te su usluge pružene bez naknade. Na temelju izjave koju je pripremio ValDeal, tržišna vrijednost tih usluga iznosila je ukupno 323 797 000 HUF (33).

               (60)

               Po mišljenju mađarskih tijela, prednost pretočena u usluge pružene bez naknade ne znači ekonomsku prednost za ValDeal. Time bi iznos državne potpore dodijeljene ValDealu bio smanjen na 148 711 090 HUF, tj. na razliku između ukupnog sudjelovanja vlade i potpore od koje su korist imali klijenti ValDeala.

         4.2.   Spojivost s unutarnjim tržištem temeljem Uredbe (EZ) br. 1628/2006 (skupno izuzeće regionalnih potpora)

               (61)

               S druge strane, mađarska su se tijela složila sa zaključkom odluke o pokretanju postupka da bi potpora mogla biti potpora za ulaganje spojiva s unutarnjim tržištem temeljem Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora (EZ) br. 1628/2006.

               (62)

               U skladu s Uredbom o skupnom izuzeću regionalnih potpora intenziteti potpora računaju se ili kao omjer prihvatljivih materijalnih i nematerijalnih troškova ili, ako se investicijskim projektom izravno otvaraju radna mjesta, kao omjer troškova plaće zaposlene osobe procijenjene za dvije godine, ili putem kombinirane primjene dvije prethodne metode, pod uvjetom da iznos potpore ne prelazi najpovoljniju vrijednost dobivenu na temelju te dvije metode.

               (63)

               Mađarska su tijela tvrdila da su ukupni troškovi projekta iznosili 842 027 000 HUF i da je potpora ValDealu iznosila 148 711 090 HUF, što odgovara intenzitetu potpore od 17.66 % (34) (ispod gornje granice od 60 % koja je predviđena u gore spomenutoj uredbi). Međutim, u dopisu od 7. listopada 2013. mađarska su tijela obavijestila Komisiju da su troškovi projekta iznosili 823 320 683 HUF (umjesto 842 028 250 HUF) (35). Komisija će stoga svoju odluku temeljiti na potonjem podatku.

               (64)

               Mađarska nadležna tijela iznijela su argument da su i opći i posebni uvjeti utvrđeni u članku 4. Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora ispunjene.

         4.3.   Spojivost s unutarnjim tržištem temeljem Uredbe (EZ) br. 70/2001 (skupno izuzeće MSP-ova)

               (65)

               Mađarska nadležna tijela nisu iznijela jasna objašnjenja o tome kako bi se Uredba (EZ) br. 70/2001 mogla primijeniti u ovom slučaju. Komisija pretpostavlja da, s obzirom da su najviši intenziteti potpore niži od onih dopuštenih temeljem Uredbe (EZ) br. 1628/2006, mađarska nadležna tijela nisu smatrala potrebnim dostaviti dodatne dokaze.

         4.4.   Spojivost s unutarnjim tržištem temeljem Ugovora

               (66)

               Mađarska su tijela također tvrdila da dodijeljena potpora može biti spojiva s unutarnjim tržištem temeljem članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, iznoseći argument da je projekt ValDeala imao za cilj ispuniti očiglednu prazninu na tržištu, ali da nije mogao biti proveden sa sredstvima koja bi bila osigurana po tržišnim stopama. Prema tome, iznos potpore bio je ograničen na razinu koja je bila potrebna za ostvarivanje cilja i tu razinu nije prešao.

               (67)

               Okvir za istraživanje, razvoj i inovacije iz 2006. koji je donesen 22. studenog 2006. i koji je stupio na snagu 1. siječnja 2007. sadržavao je novu kategoriju potpore za usluge savjetovanja u području inovacija i usluge potpore inovacijama u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. S obzirom da se davatelj potpore obvezao na davanje potpore 19. prosinca 2006., a novim je okvirom trebala biti priznata prihvatljivost usluga savjetovanja u području inovacija, spojivost potpore s unutarnjim tržištem mogla bi se, prema mišljenju mađarskih nadležnih tijela, ocjenjivati izravno temeljem Ugovora.

               (68)

               U tom smislu, mađarska su tijela iznijela primjedbu da je razvoj modela upravljanja inovacijama u skladu s mađarskim propisima i propisima EU-a te društvenim i kulturnim kontekstom istočne i središnje Europe zahtijevao razvoj odgovarajućeg poslovnog modela i praksi u kojima su inovacije rezultat potražnje na tržištu i veza s potrošačima. U okviru ValDealovog projekta razvijen je niz metoda i alata za prikupljanje, evaluaciju i analitički pregled projekata, kako bi ih se u budućnosti moglo dosljedno koristiti. U trenutku dodjeljivanja potpore te usluge još nisu bile dostupne u paketu alata Mađarske.

         5.   STAJALIŠTE ZAINTERESIRANIH STRANA

   5.1.   Stajalište poduzeća ValDeal

               (69)

               ValDeal je ustrajao na svojoj tvrdnji da je projekt uključivao istinske aktivnosti u području istraživanja i razvoja u skladu s Okvirom za istraživanje, razvoj i inovacije iz 1996. ValDeal je iznio tvrdnju da je aktivnost ispunjavala uvjete da bi je se smatralo eksperimentalnim razvojem navodeći da, iako se pojedinačni zadaci koji su obavljeni u okviru projekta ne bi mogli smatrati aktivnostima iz područja istraživanja i razvoja, ako ih se gleda zasebno, oni bi, ako ih se uzme skupno, mogli doprinijeti svrsi istraživanja i razvoja.

               (70)

               ValDeal je osobito naglasio da je primijenio postojeću metodologiju na lokalna poduzeća i projekte i proveo eksperimentalni razvoj na novom modelu integriranog upravljanja inovacijama. ValDeal je u okviru ispitivanja prikupio, ocijenio i analitički pregledao niz mađarskih projekata provjeravajući njihovu održivost. ValDeal stoga tvrdi da je poduzeće obavilo jedinstvenu aktivnost na mađarskom tržištu. Glavna razlika između usluga koje je pružao ValDeal i onih koje su pružali njegovi konkurenti jest ta da su potonji bili aktivni u samo jednom od segmenata u kojima je ValDeal obavljao svoje aktivnosti.

               (71)

               ValDeal je ustvrdio da je na temelju stečenog znanja i iskustva razvio novi model i metodologiju upravljanja inovacijama koji se dosljedno mogu primjenjivati na način koji je u skladu s mađarskom pravnom okolinom i društvenim i kulturnim uvjetima. Metodologija prikupljanja projekata osobito je morala biti prilagođena uvjetima u Mađarskoj s obzirom da su zbog različitih osobina tržišta SAD-a projekti mladih poduzeća u Mađarskoj bili manje prikladni za odabir. Povrh toga, trebalo je poboljšati metodologije analitičkog pregleda s obzirom da je američki model bio usredotočen na utrživost (tržišnu utilizaciju), dok se u istočnoj i središnjoj Europi, zbog različitog društvenog i kulturnog konteksta, više cijeni poduzetnički duh i osobnost domaćina projekta. Društvene i kulturne razlike i gospodarski kontekst također su doveli do dubinske prilagodbe načina osposobljavanja i obrazovne agende modela.

               (72)

               U pogledu utjecaja na tržišno natjecanje, ValDeal je naglasio da cilj projekta nije bio pružanje općih usluga upravljanja, nego da se njime nastojalo stvoriti nešto istinski jedinstveno, tj. mađarski model upravljanja inovacijama zajedno s vezanim uslugama savjetovanja u području inovacija. ValDeal tvrdi da u trenutku dodjeljivanja potpore nije bilo tržišta za takve usluge. Povrh toga, do početka 2013. u Mađarskoj još uvijek nije postojao sličan model, odnosno usluge koje su bile usmjerene na poslovnu inkubaciju malih i srednjih poduzeća, vezanu uz inovacije.

               (73)

               ValDeal je također ustvrdio da prema ugovoru s tijelom za dodjeljivanje potpore nije postojala pravna obveza zaštite patenta. Nadalje, poduzeće si nije moglo priuštiti plaćanje naknade za prijavu patenta, niti mu je bilo dopušteno trošiti potporu u takve svrhe.

         5.2.   Stajalište Europske mreže poslovnih i inovacijskih centara (EBN)

               (74)

               EBN je Europska mreža poslovnih i inovacijskih centara i sličnih organizacija poput inkubatora. ValDeal je član EBN-a.

               (75)

               EBN je ustvrdio (36) da je ValDeal u Mađarskoj proveo eksperimentalnu primjenu modela koji je razvijen u SAD-u, a koji je uključivao prikupljanje, evaluaciju i filtriranje projekata na temelju izvornog znanja i iskustva.

               (76)

               Osim toga, prema tvrdnji EBN-a ValDeal je proveo metodološku analizu europskih praksi upravljanja inovacijama, uključujući dubinsku analizu toga kako bi se vlasnike projekata moglo motivirati na suradnju. Provodio je i istraživanja i obavljao zadaće obrazovanja te razvio učinkovite i inovativne metode i alate za prikupljanje, evaluaciju i odabir projekata. Takav alat za upravljanje inovacijama tada još uvijek nije bio dostupan u paleti usluga vezanih uz inovacije u Mađarskoj.

               (77)

               EBN je izjavio da je ocjenjivao ostvarenja ValDeala svake godine od 2008. nadalje i da je proveo dvije izravne dubinske revizije ValDeala, 2008. i 2010. Na temelju tih ocjenjivanja i revizija zaključeno je da ValDeal u potpunosti ispunjava kriterije poslovnih i inovacijskih centara.

         6.   OCJENA

   6.1.   Postojanje državne potpore

               (78)

               Da bi se smatrala državnom potporom u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, mjera mora ispunjavati sljedeća četiri kumulativna kriterija:

                           (a)

                           mjera mora uključivati uporabu državnih sredstava;

                           (b)

                           mjera mora narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje,

                           (c)

                           mjera mora dodjeljivati selektivnu prednost određenim poduzećima;

                           (d)

                           mjera mora utjecati na trgovinu među državama članicama.

         6.1.1.   Potpora na razini ValDeala

               (79)

               Prvo, ValDeal je primio bespovratna sredstva iz proračuna programa državne potpore br. HU 21/2004 za 2006. godinu; Komisija stoga zaključuje da je mjera uključivala državna sredstva i da je se može pripisati državi.

               (80)

               Drugo, ValDeal je primio državnu potporu za provedbu aktivnosti čije su troškove drugi sudionici na tržištu morali u potpunosti snositi sami. ValDeal je odabran u postupku javnog nadmetanja koji je organizirao Fond za istraživanje i tehnološke inovacije te je primio sredstva za razvoj i pružanje niza savjetodavnih usluga u području inovacija zajedno s dodatnim uslugama koje pružaju društva za savjetovanje, agenti za patente, „poslovni anđeli” i odvjetnici. Mjerom je stoga ValDealu dodijeljena selektivna prednost.

               (81)

               Treće, mjera ima potencijal da naruši tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama s obzirom da je tržište na kojem ValDeal djeluje otvoreno za tržišno natjecanja poduzećima s poslovnim nastanom u drugim državama članicama. Osim toga, ValDeal je kupio znanje i iskustvo u upravljanju inovacijama od Sveučilišta u Teksasu, SAD i njemačkog INNO AG-a te je namjeravao pružati usluge poduzećima u drugim zemljama središnje i istočne Europe.

         6.1.2.   Potpora na razini klijenata ValDeala

               (82)

               Zbog mjere, klijenti ValDeala primali su besplatne savjetodavne usluge. Stoga, iako ti klijenti nisu izravno primili državna sredstva, primili su neizravnu prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a s obzirom da je sama svrha mjere bila pružiti besplatne savjetodavne usluge inovatorima i poduzećima.

               (83)

               Mjera se jasno može pripisati državi i uključuje državna sredstva, što je ValDealu i njegovim klijentima donijelo izravnu korist.

               (84)

               Drugo, ValDeal je proveo postupak tijekom kojeg su najzaslužnija i najperspektivnija poduzeća trebala biti odabrana kao korisnici besplatnih savjetodavnih usluga. Kao rezultat toga, projektom je dodijeljena selektivna prednost izabranim korisnicima, a imao je i potencijal narušiti tržišno natjecanje na nizvodnim tržištima na kojima su djelovali klijenti ValDeala tako što bi im dodijelio selektivnu prednost.

               (85)

               Treće, mjera će vjerojatno utjecati na trgovinu među državama članicama. Osim toga, kao što je ranije spomenuto, ValDeal je također namjeravao pružati usluge poduzećima s poslovnim nastanom u drugim zemljama središnje i istočne Europe. Nadalje, cilj je projekta bio poboljšati sposobnost ValDealovih klijenata da se natječu na nacionalnoj i europskoj razini. Mjera je stoga očigledno utjecala na trgovinu među državama članicama.

         6.1.3.   Zaključak

               (86)

               Komisija zaključuje da predmetna mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ValDealu i njegovim klijentima.

         6.2.   Ocjena usklađenosti

   6.2.1.   Potpora ValDealu

   —   Kvalifikacija aktivnosti ValDeala kao projekta u području istraživanja i razvoja

               (87)

               U okviru za istraživanje, razvoj i inovacije iz 1996. utvrđuju se definicije za vrste istraživanja koje bi se mogle smatrati usklađenima s pravilima za državne potpore:
               „2.2. […] Kako bi se odredila blizina potpomognutog istraživanja i razvoja tržištu, Komisija razlikuje temeljno istraživanje, industrijsko istraživanje i prednatjecateljsku razvojnu aktivnost (37)”.

               (88)

               Komisija razumije da je cilj ValDealovog projekta bio „razvoj čitavog postupka, stvaranje modela”. Iako je ValDeal iskoristio interakciju sa svojim klijentima kako bi razumio mađarsko tržište i prilagodio stečeni model savjetovanja njegovim posebnostima, ishod takve aktivnosti bio je uvođenje na to tržište modela savjetovanja koji je ujedinio različite usluge koje su do tada različiti dobavljači pružali zasebno. Zapravo, ValDeal je objedinio usluge u skladu s potrebama svojih klijenata. Stoga se ne čini da je tvrdnja o prilagodbi „društvenim i kulturnim razlikama i gospodarskim učincima.” koji su prevladavali na mađarskom tržištu relevantna u pogledu pitanja o tome mogu li se aktivnosti ValDeala kvalificirati kao projekti istraživanja i razvoja.

               (89)

               Namjera je bila da provedeni model potakne istraživanje, razvoj i inovacije u drugim subjektima, a ne unutar samog ValDeala. Prilagodba modela u skladu sa zahtjevima određenog tržišta nije nešto jedinstveno za ValDeal, nego redovno gospodarsko ponašanje bilo kojeg gospodarskog subjekta koji nastoji ući na neko tržište. Čini se da je gore spomenuti model jednostavno i uobičajeno prilagođavanje koje provodi bilo koji gospodarski subjekt kojemu je namjera djelovati na nekom tržištu. „Realistična slika tržišne vrijednosti rezultata inovativnih projekata kao i njihove utrživosti” koju je ValDeal, prema svojim tvrdnjama, bio u mogućnosti pružiti svojim korisnicima nije se ni po čemu razlikovala od usluga koje su pružali pružatelji sličnih usluga savjetovanja, a u svakom slučaju ne može se smatrati istraživanjem i razvojem.

               (90)

               Iako bi moglo biti točno da je u vrijeme dodjele potpore mađarski gospodarski krajolik bio nešto drugačiji od onoga neke druge zemlje, taj argument nije dovoljan da bi se moglo tvrditi da su aktivnosti sadržavale elemente istraživanja i razvoja. Da je ValDeal bio aktivan u nekoj drugoj zemlji morao bi svakako prilagoditi svoj poduhvat, slično kao i svaki drugi gospodarski igrač. Gledano iz te perspektive, ValDeal nije djelovao ništa drugačije od bilo kojeg drugog pružatelja usluga ili roba. Njegova jedinstvenost proizlazi iz mogućnosti da objedini i koordinira nekoliko usluga koje su korisnici tražili, ili u slučaju da nije bilo Projekta, usluga koje inače ne bi naručili.

               (91)

               Iako se ValDeal poziva na Priručnik Frascati, njegove aktivnosti nisu bile istraživanje usmjereno na identifikaciju inovativnog proizvoda, nego jedna vrsta prilagodbe postojećeg proizvoda praćena sa sustavnim analitičkim radom koji je obavljan u okviru njegovih aktivnosti pružanja usluga. Osobito je važno istaknuti da je ValDeal stekao znanje i iskustvo od trećih strana, a svoje je aktivnosti ograničio na njihovu prilagodbu mađarskom tržištu.

               (92)

               U svjetlu gore spomenutog, Komisija zaključuje da se predmetne aktivnosti, iako su se njima poticale inovacije krajnjih korisnika ValDealovih usluga, ne mogu označiti kao projekti u području istraživanja i razvoja u smislu Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije iz 1996. Komisija će stoga ocijeniti može li se predmetna državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem temeljem drugih ciljeva politike u skladu s člankom 107. UFEU-a.

               (93)

               Kako bi provela takvo ocjenjivanje, Komisija priznaje argumente koje su iznijela mađarska nadležna tijela prema kojima bi se predmetna potpora trebala analizirati na dvije razine. Prvo, na razini ValDeala Komisija će analizirati potporu za pokrivanje troškova njegovog ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva, vezano uz kupovinu i uporabu (nakon prilagodbe) relevantnog modela za pružanje usluga savjetovanja u području inovacija MSP-ovima. Drugo, na razini klijenata ValDeala, analiza će biti usredotočena na potporu koja je dodijeljena onim poduzećima i privatnim pojedincima koji su imali koristi od usluga savjetovanja u području inovacija koje im je ValDeal pružio bez naknade.

         —   Spojivost s unutarnjim tržištem temeljem različitih instrumenata

               (94)

               Aktivnosti koje je provodio ValDeal ispunjavaju bitne zahtjeve članka 4. (tj. opće i posebne) Uredbe (EZ) br. 1628/2006 (skupno izuzeće regionalnih potpora). Članak 4. Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora sadržava sljedeće opće i posebne uvjete u pogledu spojivosti s unutarnjim tržištem potpore dodijeljene za početna ulaganja:

                           (1)

                           Opći uvjeti:

                                       (a)

                                       „podnošenje zahtjeva za potporu prije početka obavljanja aktivnosti”; ValDeal je podnio svoj zahtjev za potporu nacionalnim tijelima prije nego što je započeo projekt ulaganja.

                                       (b)

                                       „potpora se dodjeljuje u regijama koje su prihvatljive za regionalnu potporu”; potpora je bila dodijeljena u regiji koja je bila prihvatljiva za regionalnu potporu, s obzirom da je regija središnje Mađarske u kojoj su smještene prostorije ValDeala u trenutku dodjeljivanja potpore bila regija prihvatljiva za potporu temeljem članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a.

                                       (c)

                                       intenzitet potpore u bruto ekvivalentu bespovratnih sredstava ne prelazi gornju granicu za regionalnu potporu koja je na snazi u trenutku dodjeljivanja potpore za regiju u kojoj se odvija ulaganje. Može se povisiti za 20 % za mala poduzeća. Gornja granica za potpore u regiji središnje Mađarske bila je 40 %, što je zajedno s povećanjem dopuštenim za mala poduzeća doseglo intenzitet potpore od 60 % za ValDeal. ValDeal je 2006. bio mikropoduzeće. Od 2007. je malo poduzeće. Mađarska su tijela potvrdila da je u trenutku dodjeljivanja potpore ValDeal bio malo ili srednje poduzeće. Kako je pokazano u nastavku (uvodne izjave 96.-97.), intenzitet potpore za projekt koji je provodio ValDeal bio je ispod gornje granice predviđene Uredbom o skupnom izuzeću regionalnih potpora.

                           (2)

                           Posebni uvjeti:

                                       (a)

                                       „ulaganje mora ostati u regiji primateljici barem tri godine u slučaju MSP-ova”: brojna su poduzeća imala koristi od rezultata ulaganja; integrirani mađarski model upravljanja inovacijama stalno je dostupan. ValDeal se obvezao da će djelovati do 30. studenog 2013.

                                       (b)

                                       „da bi bila prihvatljiva, nematerijalna sredstva moraju:

                                                   i.

                                                   se koristiti isključivo u ustanovama koje primaju regionalnu potporu;

                                                   ii.

                                                   se smatrati sredstvima koja se mogu amortizirati;

                                                   iii.

                                                   biti kupljena od trećih strana po tržišnim uvjetima;

                                                   iv.

                                                   biti uključena u sredstva poduzeća i ostati u ustanovi koja prima regionalnu potporu barem tri godine u slučaju MSP-ova”.

                                             Znanje i iskustvo koje je ValDeal kupio ispunjavaju uvjete nematerijalnih sredstava iz Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora. Znanje i iskustvo kupljeno je od treće strane i po tržišnim uvjetima. Osim toga, kupljeno znanje i iskustvo i kapitalizirani eksperimentalni razvoj koristio je isključivo ValDeal i isključivo u ustanovi osnovanoj da provodi projekt ulaganja.

                                       (c)

                                       „kada se potpora računa na temelju materijalnih ili nematerijalnih troškova ulaganja, ili na temelju troškova akvizicije u slučaju preuzimanja, korisnik mora osigurati financijski doprinos od barem 25 % prihvatljivih troškova, svojim vlastitim sredstvima ili vanjskim financiranjem koje nije povezano s bilo kakvim oblikom javne potpore”: izračuni koji se odnose na intenzitet potpore potvrđuju da je zahtjev u pogledu vlastitih sredstava također ispunjen.

               (95)

               Nakon pokretanja postupka, prikupljene su informacije omogućile Komisiji da identificira i izračuna relevantne prihvatljive troškove i da provjeri je li intenzitet potpore dodijeljene ValDealu prelazio dodijeljene intenzitete potpore.

               (96)

               Prvo, Komisija primjećuje da je Mađarska ponovno izračunala troškove projekta na temelju odredaba ranije spomenute Uredbe (odnosno uzimanjem u obzir materijalnih i nematerijalnih troškova ulaganja) i zaključila da ukupni troškovi projekta iznose 823 320 683 HUF. Iako su mađarska nadležna tijela pretpostavila da su svi gore spomenuti troškovi bili prihvatljivi, Komisija smatra da su neki od tih troškova, naime oni vezani uz „prilagodbu znanja i iskustva”, operativni troškovi i da stoga nisu prihvatljivi. Slijedom toga, Komisija je od ukupnih troškova oduzela troškove za „prilagodbu znanja i iskustva” koji su iznosili 531 300 170 HUF. Nakon tog oduzimanja, prihvatljivi troškovi kako ih je utvrdila Komisija iznose 292 020 513 HUF u nominalnoj vrijednosti, tj. 267 015 826 HUF u diskontiranoj vrijednosti.

               (97)

               Drugo, Komisija primjećuje da je potpora dodijeljena ValDealu iznosila 148 711 090 HUF u nominalnoj vrijednosti, odnosno 118 431 978 HUF u diskontiranoj vrijednosti. Slijedom toga, intenzitet potpore dodijeljene izravno ValDealu iznosi 44 % prihvatljivih troškova (u diskontiranoj vrijednosti) što je značajno manje od najvišeg intenziteta potpore dopuštenog temeljem gore spomenute Uredbe, tj. 60 % (38).

               (98)

               Stoga uzimajući u obzir gore navedene argumente, Komisija zaključuje da je potpora na razini ValDeala ispunila sve uvjete utvrđene u Uredbi Komisije (EZ) br. 1628/2006.

         6.2.2.   Potpora klijentima ValDeala

               (99)

               Komisija primjećuje da su, u skladu s odlukom mađarskih tijela o dodjeljivanju potpore, klijenti ValDeala imali koristi od usluga koje se mogu smatrati uslugama savjetovanja u području inovacija i koje im je ValDeal pružio bez naknade. Mađarska su tijela procijenila vrijednost takve potpore na temelju cijene od 15 000 HUF/dan koja je u skladu s prevladavajućom cijenom na mađarskom tržištu i na temelju toga ustvrdila da je predmetna potpora iznosila 323 797 000 HUF.

               (100)

               Iako u trenutku dodjeljivanja potpora za takve usluge nije bila regulirana u primjenjivom Okviru za istraživanje i razvoj, ta je vrsta potpore ipak obuhvaćena novim Okvirom za istraživanje, razvoj i inovacije iz 2006. koji je stupio na snagu 1. siječnja 2007., odnosno nekoliko dana nakon datuma dodjele potpore (39).

               (101)

               U svjetlu gore navedenog, Komisija će nastaviti ocjenjivati spojivost potpore s unutarnjim tržištem izravno temeljem Ugovora, uzimajući u obzir posebne kriterije utvrđene u Okviru za istraživanje, razvoj i inovacije iz 2006.

      Cilj od zajedničkog interesa

               (103)

               Komisija razumije da je u trenutku dodjeljivanja potpore, nedostatak koordinacije među pružateljima usluga savjetovanja u području inovacija spriječio pružanje takvih usluga u integriranom obliku kao i razvoj potražnje.

               (104)

               Osim toga, cilj je projekta bio razvoj niza metoda i alata za prikupljanje, evaluaciju i analitički pregled projekata, što do tada u Mađarskoj nije bilo dostupno u paketu alata vezanih uz usluge u području inovacija. Stoga je projektom koji je ValDeal proveo dan doprinos poticanju tržišta za integrirane usluge savjetovanja u rascjepkanom sektoru i jačanju kapaciteta poduzeća da srednjoročno i dugoročno stvaraju inovacije.

               (105)

               Štoviše, projektom je potaknut prijenos znanja u Mađarsku, što je u skladu s inicijativom Inovativna unija u okviru aktualnog programa Komisije „Obzor 2020.” (40).

               (106)

               Povrh toga, iako još nije bila utvrđena u zakonodavstvu u trenutku dodjeljivanja, vrsta potpore od koje su klijenti ValDeala imali koristi odgovara kategoriji usluga savjetovanja u području inovacija koja je bila priznata i izričito utvrđena u točki 5.6. Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije iz 2006. koji je stupio na snagu 1. siječnja 2007., tj. nekoliko dana nakon datuma dodjeljivanja predmetne potpore.

               (107)

               Stoga imajući u vidu da je promicanje inovacija jedan od glavnih ciljeva politike poticanja održivog rasta u EU-u, predmetna je potpora oblikovana tako da se njome ostvari cilj od zajedničkog interesa.

      Tržišni nedostatak

               (108)

               Nakon gospodarske tranzicije u 1990-ima mađarska mreža javnih istraživačkih institucija doživjela je poremećaje, a brojni su instituti zatvoreni. Osim toga, u vrijeme privatizacije i restrukturiranja mađarske industrije samo su multinacionalne kompanije bile u mogućnosti financirati stjecanje relevantnih novih znanja iz unutarnjih izvora i koristiti rezultate njihovih napora vezanih uz istraživanje i razvoj na tržištu.

               (109)

               Među razlozima za nisku razinu inovacija u domaćim poduzećima, osobito MSP-ovima, mađarska su tijela navela „previsoke troškove inovacija” i „nedostatak vlastitih sredstava”. Pored toga, mađarska su tijela navela i nedovoljnu povezanost i suradnju između vlasnika inovativnih projekata i ulagača u Mađarskoj. Potonji je problem uglavnom bio vezan uz nedovoljno financiranje tehnologija u ranim fazama, s obzirom da su u to vrijeme ulagači rizičnog kapitala bili okrenuti uglavnom poduzećima u srednjim i kasnijim fazama koja su predstavljala manji rizik. Primjerice, u razdoblju 2000. – 2005. godišnje je bilo prosječno tek 35 ulaganja u inovativna poduzeća.

               (110)

               Uspostavljen je Nacionalni sustav inovacija kako bi se počela rješavati gore spomenuta ograničenja. Iako je većina sastavnica sustava postojala i, u načelu, zasebno dobro funkcionirala, učinkovitost sustava kao cjeline bila je daleko od zadovoljavajuće. Brojne sastavnice nisu dobro funkcionirale, a suradnja među njima bila je prilično slaba. S obzirom da je ukupna učinkovitost ovisila o kvaliteti veza i suradnje između tih sastavnica, rezultati sustava bili su daleko od odgovarajućih.

               (111)

               Činilo se da je jedno od rješenja za poticanje razvoja inovacija u Mađarskoj osnivanje poslovnih inkubatora. Prvi su inkubatori osnovani u ranim 1990-ima, a do 2009. Mađarska je imala otprilike 40 inkubatora. Većina njih financirala je svoje aktivnosti iz najamnina za urede, uredskih usluga, usluga upravljanja postrojenjima i IT usluga. Inkubatori su primali poduzeća u zamjenu za najam uredskih prostora, a poduzeća su imala koristi od gospodarstva obujma u inkubatorima, što im je omogućilo da racionaliziraju fiksne troškove. Međutim, postojeći inkubatori nisu pružali poslovne usluge u području zaštite intelektualnog vlasništva, međunarodne trgovine, upravljanja inovacijama i savjetovanja vezanih uz tehnologiju. Mađarska nije imala mrežu poslovnih anđela, (41), poduzeća s početnim kapitalom ili poduzeća (42) za ulaganje rizičnog kapitala koja su bila spremna preuzeti rizik ulaganja u mlada poduzeća. Naposljetku, inkubatori nisu pružali usluge za poduzeća koja su namjeravala pokrenuti svoje poslove i/ili proširiti se izvan nacionalnih granica (43).

               (112)

               U Mađarskoj je 2006. bilo 14 poduzeća koja su pružala usluge upravljanja inovacijama. Usluge koje su pružala obuhvaćale su sljedeća područja: analitički pregled, praćenje i evaluaciju inovacija, identifikaciju inovativnih projekata, usluge privlačenja financiranja rizičnim kapitalom, upravljanje bespovratnim sredstvima, razvijanje poslovnih planova, provedbu poduzeća nastalih iz drugih poduzeća, licenciranje i intelektualno vlasništvo, savjetovanje uprave, upravljanje procesima i projektima, medijaciju između poslovnih partnera, osposobljavanje i obrazovanje, organizaciju mreža inovacija, pružanje uredskog prostora, provođenje istraživanja i izradu studija.

               (113)

               Dok je svaki konkurent ValDeala obavljao barem jednu od gore spomenutih aktivnosti, cilj projekta ValDeala bio je objediniti sve te aktivnosti u jedan integrirani oblik. Stoga se čini da su napori i troškovi vezani uz razvoj modela pružanja integrirane usluge bili previsoki s obzirom da zbog nepostojanja učinkovite koordinacije među postojećim igračima, model nije mogao ispuniti prazninu na tržištu. Primjerice, da bi objedinilo sve usluge koje je ValDeal pružao kao integriranu uslugu, poduzeće bi trebalo kao partnere pridobiti barem četiri ValDealova konkurenta.

               (114)

               Komisija stoga razumije da zbog nedostatka koordinacije, u Mađarskoj nije postojalo poduzeće ili institucija koja bi mogla sustavno evaluirati komercijalni potencijal proizvoda i/ili tehnologija putem neke vrste usluge koja bi pružala sve na jednom mjestu. Čini se stoga da je na tržištu usluga upravljanja inovacijama u Mađarskoj postojao ozbiljan problem vezan uz koordinaciju.

               (115)

               U svjetlu gore navedenog, Komisija smatra da je predmetna potpora bila potrebna jer je u trenutku dodjeljivanja potpore postojao tržišni nedostatak u obliku problema vezanog uz koordinaciju koji je utjecao i na ponudu i na potražnju za integriranim uslugama savjetovanja u području inovacija u Mađarskoj.

      Prikladnost potpore

               (116)

               Mađarska su tijela pokušala prevladati ograničenja koja su mladim mađarskim poduzećima onemogućavala pristup integriranim uslugama savjetovanja u području inovacija putem uspostave Nacionalnog sustava inovacija. Iako je taj sustav trebao unaprijediti inovativnost i konkurentnost poduzeća, regulatorni pristup nije doveo do očekivanih rezultata (vidjeti uvodnu izjavu 110.). Potpora koja je dodijeljena ValDealovim klijentima u obliku besplatnih usluga savjetovanja mogla bi se smatrati prikladnim rješenjem za gore navedeni nedostatak na tržištu. Potrebno je također napomenuti da je postupkom odabira konačnih korisnika koji je proveo ValDeal osigurano da budu odabrana najzaslužnija i najperspektivnija poduzeća.

      Poticajni učinak

               (117)

               Prvo, projekt koji je ValDeal provodio financiran je iz vladinih sredstava i sredstava ValDeala koji je sudjelovao s 528 626 021 HUF.

               (118)

               Drugo, Komisija je također iznijela stav da ValDeal nije zlorabio potporu koju je primio s obzirom da je obavljao iste one aktivnosti koje su bile opisane u njegovoj natječajnoj dokumentaciji.

               (119)

               Dokazi koje su dostavila mađarska nadležna tijela pokazuju da bez potpore ValDeal ne bi mogao pružati besplatne usluge u području inovacija ne temelju integriranog modela i poticati potražnju za takvim uslugama, jer je rascjepkanost mađarskog tržišta sprječavala razvoj potražnje i nije omogućavala gospodarstvo obujma. Komisija stoga zaključuje da su javna sredstva imala svrhu promijeniti ponašanje ValDeala, kao i ponašanje njegovih klijenata.

      Razmjernost i utjecaj na tržišno natjecanje

               (120)

               Projektom je omogućeno ValDealu da provede učinkovitiji model integriranjem različitih sastavnica usluga upravljanja inovacijama te pomogao ValDealovim klijentima da unaprijede svoje komercijalne i upravljačke vještine.

               (121)

               Mađarska su tijela dostavila podatke iz kojih je vidljivo da iznos potpore koji je odgovarao uslugama koje je ValDeal pružao besplatno nikako ne prelazi 200 000 EUR. Provjerila su i potvrdila da su pravila o kumulaciji poštovana na razini poduzeća.

               (122)

               Komisija je utvrdila da prednost dodijeljena ValDealovim klijentima koji su primili potporu odgovara najvišem iznosu potpore za usluge savjetovanja u području inovacija temeljem Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije iz 2006. koji je stupio na snagu 1. siječnja 2007., tj. samo 10 dana nakon početka projekta. Komisija stoga zaključuje da ocjenjivanje predmetne potpore izravno temeljem Ugovora navodi na zaključak da su iznosi potpore dodijeljene ValDealovim klijentima bili razmjerni u svjetlu kriterija koje je Komisija utvrdila u Okviru za istraživanje, razvoj i inovacije iz 2006.

               (123)

               Komisija također primjećuje da su u trenutku provedbe projekta, ValDealovi konkurenti nudili samo određene sastavnice usluga savjetovanja u području inovacija koje su podupirane temeljem mjere. Rascjepkanost ponude i nedostatak koordinacije među igračima znači da je ValDeal pružao svoje integrirane usluge na tržištu na kojem nijedan drugi konkurent nije mogao pružiti u potpunosti zamjenjive usluge. Projekt koji je provodio ValDeal imao je stoga samo ograničen utjecaj na tržišno natjecanje.

         7.   ZAKLJUČAK

               (124)

               Slijedom gore navedenoga, potpora ValDealu spojiva je s unutarnjim tržištem temeljem Uredbe (EZ) br. 1628/2006, a potpora klijentima ValDeala spojiva je s unutarnjim tržištem temeljem članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Državna potpora koju je Mađarska dodijelila poduzeću ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság i njegovim klijentima tijekom razdoblja provedbe projekta „Uporaba i primjena Fonda za istraživanje i tehnološke inovacije” spojiva je s unutarnjim tržištem temeljem članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. svibnja 2014.

            Za Komisiju

         Joaquín ALMUNIA

            Potpredsjednik

      (1)  SL C 40, 12.2.2013., str. 53.

      (2)  Odluka Komisije C(2004) 3568/2 od 20. rujna 2004.„Mjere koje će se smatrati postojećom potporom u smislu članka 88. stavka 1. Ugovora o EZ-u – Republika Mađarska”.

      (3)  Mađarska je dopisom od 12. lipnja 2009. obaviještena o odabiru tri poduzeća, uključujući ValDeal, za dubinsku analizu.

      (4)  Komisija je dopisom od 19. prosinca 2011. obavijestila mađarska nadležna tijela da je prekinula istragu vezanu uz predmetnog korisnika.

      (5)  Uredba Komisije (EZ) br. 70/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državnu potporu malim i srednjim poduzećima (SL L 10, 13.1.2001., str. 33.).

      (6)  Članci 9. i 11. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

      (7)  SL C 40, 12.2.2013., str. 53.

      (8)  Europska mreža poslovnih i inovacijskih centara je europsko poslovno udruženje čiji je ValDeal član.

      (9)  U trenutku izdavanja ove odluke, Komisija je primijenila tečaj od 253,13 HUF/EUR od 19. prosinca 2006.

      (10)  Mađarska su tijela potvrdila da za program potpore nisu korišteni Strukturni fondovi.

      (11)  Prema navodima mađarskih tijela, ValDeal je 2006. godine, odnosno godine u kojoj je bio osnovan, bio mikropoduzeće, a 2007. malo poduzeće (podnesak Mađarske od 12. ožujka 2012.).

      (12)  Prema izvornom ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava osigurana su bespovratna sredstva od 550 milijuna HUF (otprilike 2,17 milijuna EUR) za izvorno planirane ukupne troškove projekta od HUF 1 169 467 000 (otprilike 4,62 milijuna EUR). Postoji stoga razlika od 168 332 889 HUF između planiranih ukupnih troškova projekta i stvarnih ukupnih troškova projekta.

      (13)  Prema ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava izvorno je planirano da razdoblje provedbe bude od 1. prosinca 2006. do 31. siječnja 2009. Međutim, ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava nekoliko je puta bio preinačen kako bi se razdoblje provedbe produljilo do 30. studenog 2010.

      (14)  Podnesak Mađarske od 4. srpnja 2012.„Pozadina – ValDealov program upravljanja inovacijama”, str. 1.

      (15)  Podnesak Mađarske od 24. veljače 2011.„Razvoj mađarskog modela integriranog upravljanja inovacijama – završno izvješće.”, str. 8.

      (16)  Podnesak Mađarske od 24. veljače 2011.„Razvoj mađarskog modela integriranog upravljanja inovacijama – završno izvješće”, str. 19.

      (17)  Podnesak Mađarske od 24. veljače 2011.„Razvoj mađarskog modela integriranog upravljanja inovacijama – završno izvješće”, str. 3.

      (18)  Podnesak Mađarske od 24. veljače 2011.„Razvoj mađarskog modela integriranog upravljanja inovacijama – završno izvješće”, str. 20. – 21.

      (19)  Podnesak Mađarske od 4. srpnja 2012., odjeljak „Odgovori na pitanja Europske komisije – Projekt ValDeal”, str. 2.

      (20)  Dobrovoljna registracija djela uređena je Uredbom mađarskog Ministarstva javne uprave i pravosuđa br. 26/2010 od 28. prosinca 2010.

      (21)  http://www.sztnh.gov.hu/kerdesek/gyik/onkentes.html.

      (22)  Podnesak Mađarske od 19. listopada 2011. str. 17. – 18. i podnesak od 12. rujna 2012.

      (23)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-programme/doc78_en.htm.

      (24)  http://ec.europa.eu/cip.

      (25)  Podnesak Mađarske od 4. srpnja 2012., odjeljak „Pozadina – ValDealov program upravljanja inovacijama”, str. 2.

      (26)  Članak 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 207/2009 od 26. veljače 2009. o žigu Zajednice (SL L 78, 24.3.2009., str. 1.).

      (27)  Uredba Komisije (EZ) br. 1628/2006 od 24. listopada 2006. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora na nacionalne regionalne potpore namijenjene ulaganju (SL L 302, 1.11.2006., str. 29.).

      (28)  Za razdoblje od 1. svibnja 2004. do 31. prosinca 2006. vidjeti dopis Komisije od 7. srpnja 2004. upućen Mađarskoj u kojem se mađarska karta regionalnih potpora priznaje kao postojeća potpora: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary_en.pdf, i priložena karta regionalnih potpora za to razdoblje: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary.gif. Za razdoblje 2007. – 2013. vidjeti državnu potporu N 487/06 – Mađarska – Karta regionalnih potpora 2007. – 2013., C(2006) 4009 završna verzija od 13. rujna 2006. (SL C 256, 24.10.2006., str. 7.).

      (29)  Članak 4. stavak 1. točka (b) Uredbe o skupnom izuzeću regionalnih potpora.

      (30)  Podnesak Mađarske od 12. ožujka 2012.

      (31)  Podnesak Mađarske od 13. ožujka 2013.

      (32)  Frascati Manual: Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development FRASCATI MANUAL 2002., ISBN 92-64-19903-9, © OECD 2002. U nastavku su navedeni neki od kriterija koji mogu pomoći pri identificiranju prisutnosti aktivnosti istraživanja i razvoja u uslugama:

               (1)

               „veze s javnim istraživačkim laboratorijima”: taj bi kriterij mogao biti ispunjen s obzirom na suradnju ValDeala sa Sveučilištem za tehnologiju i ekonomiju u Budimpešti i Sveučilištem Corvinus u Budimpešti.

               (2)

               „povezanost osoblja s doktorima znanosti i doktorandima”: taj bi kriterij mogao biti ispunjen s obzirom na suradnju nekoliko članova osoblja s doktorima znanosti u provedbi projekta.

               (3)

               „objavljivanje rezultata istraživanja u znanstvenim časopisima, organiziranje znanstvenih skupova ili uključenost u znanstvene preglede”: taj bi kriterij mogao biti ispunjen s obzirom na 20 do 30 predavanja koja je ValDeal održao na temu projekta na različitim skupovima.

               (4)

               „izgradnja prototipa ili probnih postrojenja […]”: kao potvrda o ispunjavanju ovog kriterija mogla bi poslužiti činjenica da je u razdoblju između 2007. i 2010. ValDeal sustavno razvijao i ispitivao model na više od 500 projekata.

      (33)  Tržišna cijena usluga koje je ValDeal pružao bez naknade izračunata je po stopi od 15 000 HUF/satu (otprilike 60 EUR/satu).

      (34)  Pretpostavka mađarskih tijela bila je da su svi troškovi projekta bili prihvatljivi.

      (35)  Prvotni podnesak uključivao je druge stavke u iznosu od 18 507 567 HUF koje bi, iako nisu izravno vezane uz projekt, bile označene kao eksperimentalni razvoj.

      (36)  Podnesak Europske mreže poslovnih i inovacijskih centara od 14. ožujka 2013.

      (37)  SL C 45, 17.2.1996., str. 5.–16. (Prilog I.):

               —

                  Temeljno istraživanje […] je aktivnost osmišljena da proširi znanstvena i tehnička znanja koja nisu povezana s industrijskim ili komercijalnim ciljevima.

               —

                  Industrijsko istraživanje […] je planirano istraživanje usmjereno na stjecanje novih znanja s ciljem da se takva znanja mogu koristiti u razvoju novih proizvoda, postupaka ili usluga ili ostvarivanju značajnog poboljšanja u postojećim proizvodima, postupcima ili uslugama.

               —

                  Prednatjecateljska razvojna aktivnost […] je pretakanje rezultata industrijskog istraživanja u plan, izradu dizajna za nove, izmijenjene ili poboljšane proizvode, postupke ili usluge, bilo da su namijenjene prodaji ili korištenju, uključujući i oblikovanje inicijalnog prototipa koji se ne bi mogao komercijalizirati. To može uključivati i konceptualno oblikovanje i dizajn drugih proizvoda, postupaka ili usluga ili inicijalne pokazne projekte ili pilot-projekte, pod uvjetom da se takvi projekti ne mogu prenamijeniti ili koristiti za industrijske aplikacije ili komercijalnu eksploataciju. Ne uključuje redovite ili povremene izmjene proizvoda, proizvodnih linija, proizvodnih postupaka, postojećih usluga i drugih postupaka u tijeku, čak i kada takve izmjene mogu predstavljati poboljšanja.

      (38)  Argumenti koje su dostavila mađarska nadležna tijela u pogledu usklađenosti ValDealovog projekta s uvjetima o spojivosti s unutarnjim tržištem iz Uredbe (EZ) br. 70/2001 nisu pružili dovoljno dokaza koji bi omogućili Komisiji da provede dubinsko ocjenjivanje.

      (39)  U Odjeljku 5.6. Okvira za istraživanje, razvoj i inovacije iz 2006. stoji sljedeće: „Potpora za usluge savjetovanja u području inovacija i usluge potpore inovacijama spojiva je sa zajedničkim tržištem u smislu članka 87. stavka 3. točke (c) Ugovora o EZ-u ako je ispunjen svaki od sljedećih uvjeta:

               (1)

               korisnik je MSP;

               (2)

               potpora ne prelazi najviši iznos od 200 000 EUR po korisniku u bilo kojem trogodišnjem razdoblju;

               (3)

               pružatelj usluga ima koristi od nacionalne ili europske certifikacije. Ako pružatelj usluga nema koristi od nacionalne ili europske certifikacije, potpora ne može pokrivati više od 75 % prihvatljivih troškova;

               (4)

               korisnik mora upotrijebiti državnu potporu kako bi kupio usluge po tržišnoj cijeni (ili ako je pružatelj usluga neprofitni subjekt, po cijeni koja odražava njezine ukupne troškove plus razumna marža)”.

      (40)  http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=199719.

      (41)  Smjernice za rizični kapital 2006/C-194/02: „Poslovni anđeli” znače bogate privatne pojedince koji ulažu izravno u mlada, nova, rastuća poduzeća koja nisu izlistana (početni kapital) i pružaju im savjete, obično u zamjenu za kapitalni udio u poduzeću, ali mogu pružati i druge vrste dugoročnog financiranja.

      (42)  Smjernice za rizični kapital 2006/C-194/02: „Početni kapital” znači sredstva za proučavanje, ocjenjivanje i razvijanje inicijalnog koncepta, što prethodi početnoj fazi poduzeća.

      (43)  Izvori: Bundik, 2008.


title: 2014/34/EU: Odluka Europske središnje banke od 31. prosinca 2013. o uplati kapitala, prijenosu deviznih pričuva i doprinosima središnje banke Latvijas Banka u pričuve i rezervacije Europske središnje banke (ESB/2013/53)

text:
               21.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 16/65

      ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

   od 31. prosinca 2013.
   o uplati kapitala, prijenosu deviznih pričuva i doprinosima središnje banke Latvijas Banka u pričuve i rezervacije Europske središnje banke
   (ESB/2013/53)
   (2014/34/EU)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 30. stavke 1. i 3. članak 48. stavke 1. i 2.,
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 1. Odluke Vijeća 2013/387/EU od 9. srpnja 2013. o prihvaćanju eura u Latviji 1. siječnja 2014. (1). u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Latvija ispunjava potrebne uvjete za prihvaćanje eura te odstupanje koje joj je odobreno u skladu s člankom 4. Akta o pristupanju iz 2003 (2). prestaje s učinkom od 1. siječnja 2014.

               (2)

               Članak 48. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”) određuje da nacionalna središnja banka (NSB) države članice čije je odstupanje prestalo mora uplatiti svoj upisani udio u kapitalu Europske središnje banke (ESB) u jednakom iznosu kao nacionalne središnje banke drugih država članica čija je valuta euro. Ponder središnje banke Latvijas Banka u ključu kapitala ESB-a iznosi 0,2821 % u skladu s člankom 2. Odluke ESB/2013/28 od 29. Kolovoza 2013. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke (3). Središnja banka Latvijas Banka već je uplatila dio svog udjela u upisanom kapitalu ESB-a u skladu s člankom 1. Odluke ESB/2013/20 od 21. lipnja 2013. o uplati kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka izvan europodručja (4). Nepodmireni iznos je stoga 29 424 263,59 EUR koji je jednak razlici između umnoška upisanog kapitala ESB-a (10 825 007 069,61 EUR) i pondera središnje banke Latvijas Banka u ključu kapitala (0,2821 %) i dijela njezinog udjela u upisanom kapitalu ESB-a koji je već uplaćen.

               (3)

               Člankom 48. stavkom 1., u vezi s člankom 30. stavkom 1. Statuta ESSB-a, predviđeno je da NSB države članice čije je odstupanje stavljeno izvan snage mora također ESB-u prenijeti devizne pričuve. U skladu s člankom 48. stavkom 1. Statuta ESSB-a, iznos za prijenos određuje se tako da se vrijednost u eurima po važećem tečaju deviznih pričuva koje su već prenesene ESB-u u skladu s člankom 30. stavkom 1. Statuta ESSB-a pomnoži s omjerom između broja udjela koje je upisao dotični NSB i broja udjela koje su već uplatile nacionalne središnje banke drugih država članica čija je valuta euro. Pri određivanju „deviznih pričuva koje su već prenesene ESB-u u skladu s člankom 30. stavkom 1.” potrebno je poštovati prethodne prilagodbe ključa kapitala (5) u skladu s člankom 29. stavkom 3. Statuta ESSB-a i proširenja ključa kapitala ESB-a u skladu s člankom 48. stavkom 3. Statuta ESSB-a (6). Posljedično, u skladu s Odlukom ESB/2013/26 od 29. kolovoza 2013. o utvrđivanju mjera potrebnih za doprinos akumuliranoj vrijednosti vlasničkog kapitala Europske središnje banke te za prilagodbu potraživanja nacionalnih središnjih banaka koja su jednaka prenesenim deviznim pričuvama (7), protuvrijednost u eurima deviznih pričuva, koje su već prenesene ESB-u u skladu s člankom 30. stavkom 1. Statuta ESSB-a, jest 50 715 061 570,77 EUR.

               (4)

               Devizne pričuve koje mora prenijeti središnja banka Latvijas Banka trebale bi biti u jenima i zlatu ili nominirane u njima.

               (5)

               Članak 30. stavak 3. Statuta ESSB-a određuje da ESB mora priznati svakom NSB-u države članice čija je valuta euro potraživanje koje je jednako deviznim pričuvama koje je NSB prenio ESB-u. Odredbe koje se odnose na nominalnu vrijednost i remuneraciju potraživanja koja su već bila priznata nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro (8) trebale bi se primjenjivati i na nominalnu vrijednost i remuneraciju potraživanja središnje banke Latvijas Banka.

               (6)

               Članak 48. stavak 2. Statuta ESSB-a određuje da NSB države članice čije je odstupanje stavljeno izvan snage mora pridonijeti pričuvama ESB-a, rezervacijama koje su jednake pričuvama i iznosu koji je tek potrebno uključiti u pričuve i rezervacije vezano uz stanje računa dobiti i gubitka na dan 31. prosinca godine prije prestanka odstupanja. Iznos tog doprinosa određuje se u skladu s člankom 48. stavkom 2. Statuta ESSB-a.

               (7)

               U smislu članka 3. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke (9), guverner središnje banke Latvijas Banka imao je mogućnost dostaviti svoje primjedbe o ovoj Odluci prije njezina donošenja,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke:

               (a)

               „devizne pričuve” znači zlato ili gotovina;

               (b)

               „zlato” znači čista unca zlata u obliku poluga prema londonskom standardu dobre isporuke (engl. London Good Delivery), kako je odredilo udruženje London Bullion Market Association; i

               (c)

               „gotovina” znači zakonska valuta Japana (jen).

         Članak 2.
   Opseg i oblik uplaćenoga kapitala
   1.   S učinkom od 1. siječnja 2014. Središnja banka Latvijas Banka uplaćuje preostali dio svog udjela u upisanom kapitalu ESB-a, koji iznosi 29 424 263,59 eura.
   2.   Središnja banka Latvijas Banka uplaćuje ESB-u 2. siječnja 2014. iznos naveden u stavku 1. putem zasebnog prijenosa preko transeuropskog automatiziranog sustava ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (TARGET2).
   3.   Središnja banka Latvijas Banka uplaćuje ESB-u 2. siječnja 2014. putem zasebnog prijenosa preko sustava TARGET2 kamate dospjele 1. siječnja 2014. na iznos koji duguje ESB-u u skladu sa stavkom 2. Navedene kamate izračunavaju se dnevno primjenom metode stvarnog broja dana/360 dana, po stopi jednakoj graničnoj kamatnoj stopi koju je Eurosustav upotrijebio u svojoj posljednjoj glavnoj operaciji refinanciranja.
   Članak 3.
   Prijenos deviznih pričuva
   1.   Središnja banka Latvijas Banka prenosi ESB-u, s učinkom od 1. siječnja 2014. te u skladu s ovim člankom i sporazumima koji iz njega proizlaze, iznos deviznih pričuva, nominiran u jenima i zlatu, u protuvrijednosti od 205 272 581,13 eura, kako slijedi:

               Iznosi gotovine u jenima u protuvrijednosti eura

               Iznos zlata u protuvrijednosti eura

               Ukupni iznos u protuvrijednosti eura

               174 481 693,96

               30 790 887,17

               205 272 581,13

         2.   Iznos deviznih pričuva u protuvrijednosti u eurima, koji je središnja banka Latvijas Banka obvezna prenijeti u skladu sa stavkom 1. izračunava se na temelju tečaja između eura i jena koji je određen kao rezultat 24-satnog pisanog postupka savjetovanja 31. prosinca 2013. između Eurosustava i središnje banke Latvijas Banka, te, kad je riječ o zlatu, na temelju cijene u američkim dolarima za čistu uncu zlata, koja je određena na londonskom tržištu (engl. London gold fixing) 31. prosinca 2013. u 10.30 po londonskom vremenu.
   3.   ESB u najkraćem mogućem roku potvrđuje središnjoj banci Latvijas Banka iznos koji je izračunan u skladu sa stavkom 2.
   4.   Središnja banka Latvijas Banka prenosi ESB-u jene u gotovini.
   5.   Prijenos gotovine obavlja se na račune koje odredi ESB. Datum namire za prijenos gotovine ESB-u je 6. siječnja 2014. Središnja banka Latvijas Banka daje nalog za izvršavanje navedenog prijenosa u korist ESB-a.
   6.   Vrijednost zlata koje središnja banka Latvijas Banka prenosi na ESB u skladu sa stavkom 1. najbliža je moguća, ali ne viša od 30 790 887,17 eura.
   7.   Središnja banka Latvijas Banka prenosi zlato iz stavka 1. u neinvestiranim oblicima na račune i lokacije koje odredi ESB. Datum namire za prijenos gotovine ESB-u je 3. siječnja 2014. Središnja banka Latvijas Banka daje nalog za izvršavanje navedenog prijenosa u korist ESB-a.
   8.   Ako središnja banka Latvijas Banka na ESB prenese zlato u vrijednosti koja je manja od iznosa navedenog stavkom 1., tada ona 6. siječnja 2014. prenosi iznos gotovine u jenima jednak manjku na račun ESB-a koji odredi ESB. Svaki takav iznos gotovine u jenima ne čini dio deviznih pričuva nominiranih u jenima koje središnja banka Latvijas Banka prenosi na ESB u skladu s lijevim stupcem tablice koja je uključena u stavak 1.
   9.   Razlika, ako postoji, između ukupnog iznosa u protuvrijednosti u eurima koji je naveden u stavku 1. i iznosa navedenog u članku 4. stavku 1. namiruje se u skladu sa Sporazumom od 31. prosinca 2013. između središnje banke Latvijas Banka i Europske središnje banke o potraživanju koje Europska središnja banka priznaje središnjoj banci Latvijas Banka na temelju članka 30. stavka 3. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (10).
   Članak 4.
   Nominalna vrijednost, remuneracija i dospijeće potraživanja jednakih doprinosima
   1.   S učinkom od 1. siječnja 2014. te u skladu sa specifikacijama članka 3. u smislu datuma namire za prijenose deviznih pričuva, ESB priznaje središnjoj banci Latvijas Banka potraživanje, nominirano u eurima, jednako ukupnom iznosu u eurima doprinosa središnje banke Latvijas Banka u deviznim pričuvama. Navedeno potraživanje iznosi 163 479 892,24 eura.
   2.   Potraživanje koja ESB priznaje središnjoj banci Latvijas Banka remunerira se od datuma namire. Kamate koje dospijevaju izračunavaju se dnevno primjenom metode stvarnog broja dana/360 dana, po stopi jednakoj 85 % granične kamatne stope koju je Eurosustav upotrijebio u svojoj posljednjoj glavnoj operaciji refinanciranja.
   3.   Obračunate kamate izračunate u skladu sa stavkom 2. bit će isplaćene središnjoj banci Latvijas Banka na kraju svake financijske godine. ESB svako tromjesečje obavješćuje središnju banku Latvijas Banka o ukupnom iznosu.
   4.   Nije moguće zahtijevati otkup potraživanja.
   Članak 5.
   Doprinos pričuvama i rezervacijama ESB-a
   1.   S učinkom od 1. siječnja 2014. te u skladu s člankom 3. stavcima 5. i 6., središnja banka Latvijas Banka pridonosi pričuvama ESB-a, rezervacijama koje su jednake pričuvama i iznosu koji je tek potrebno uključiti u pričuve i rezervacije vezano uz stanje računa dobiti i gubitka na dan 31. prosinca 2013.
   2.   Iznosi koje pridonosi središnja banka Latvijas Banka utvrđuju se u skladu s člankom 48. stavkom 2. Statuta ESSB-a. Upućivanja u članku 48. stavku 2. na „broj udjela upisanih od strane dotične središnje banke” i na „broj udjela koje su već uplatile ostale središnje banke” odnosi se na pondere središnje banke Latvijas Banka i nacionalnih središnjih banaka drugih država članica čija je valuta euro u ključu kapitala ESB-a u skladu s Odlukom ESB/2013/26.
   3.   Za potrebe stavka 1., „pričuve ESB-a” i „rezervacije koje su jednake pričuvama” uključuju fond opće pričuve ESB-a, stanja na revalorizacijskim računima i rezervacije za tečajni, kamatni, kreditni, tržišni rizik te rizik cijene zlata.
   4.   ESB, najkasnije prvog radnog dana nakon što Upravno vijeće odobri godišnje financijske izvještaje ESB-a za 2013., izračunava i potvrđuje središnjoj banci Latvijas Banka iznos koji središnja banka Latvijas Banka mora pridonijeti u skladu sa stavkom 1.
   5.   Središnja banka Latvijas banka drugog radnog dana nakon što Upravno vijeće odobri godišnje financijske izvještaje ESB-a za 2013. godinu, preko sustava TARGET2 uplaćuje ESB-u:

               (a)

               Iznos koji duguje ESB-u u skladu sa stavkom 4., umanjen za bilo koji iznos koji premašuje iznos potraživanja navedenom u članku 4. stavku 1. na datume namire navedene u članku 3. stavku 5. i članku 3. stavku 7. (unaprijed plaćeni doprinos), ako postoji; i

               (b)

               kamate koje su dospjele od 1. siječnja 2014. do dana plaćanja na iznos koji duguje ESB-u u skladu sa stavkom 4 umanjene za bilo koji unaprijed plaćeni doprinos.

         6.   Kamate koje dospijevaju u skladu sa stavkom 5. točkom (b) izračunavaju se dnevno primjenom metode stvarnog broja dana/360 dana, po stopi jednakoj graničnoj kamatnoj stopi koju je Eurosustav upotrijebio u svojoj posljednjoj glavnoj operaciji refinanciranja.
   Članak 6.
   Nadležnosti
   1.   Izvršni odbor ESB-a u potrebnoj mjeri izdaje upute središnjoj banci Latvijas Banka kako bi se detaljnije odredile i provele odredbe ove Odluke te kako bi se osigurali primjereni pravni lijekovi za rješavanje problema do kojih eventualno može doći.
   2.   O svim uputama koje izdaje Izvršni odbor u skladu sa stavkom 1. pravodobno se obavješćuje Upravno vijeće te se Izvršni odbor obvezuje postupati u skladu sa svim odlukama Upravnog vijeća.
   Članak 7.
   Završne odredbe
   Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2014.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 31. prosinca 2013.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 195, 18.7.2013., str. 24.

      (2)  Akt o uvjetima pristupanja Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i prilagodbama Ugovora na kojima se temelji Europska unija (SL L 236, 23.9.2003., str. 33).

      (3)  Vidjeti str. 53 ovog Službenog lista.

      (4)  SL L 187, 6.7.2013., str. 25.

      (5)  Odluka ESB/2008/23 od 12. prosinca 2008. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke (SL L 21, 24.1.2009., str. 66.).

      (6)  Odluka ESB/2013/17 od 21. lipnja 2013. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke (SL L 187, 6.7.2013., str. 15.).

      (7)  Vidjeti str. 47 ovog Službenog lista.

      (8)  U skladu sa Smjernicom ESB/2000/15 od 3. studenoga 1998. kako je izmijenjena Smjernicom od 16. studenoga 2000. o sastavu, vrednovanju i načinima inicijalnog prijenosa deviznih pričuva, te o nominalnoj vrijednosti i remuneraciji odgovarajućih potraživanja (SL L 336, 30.12.2000., str. 114.).

      (9)  Odluka ESB/2004/2 od 19. veljače 2004. o donošenju Poslovnika Europske središnje banke (SL L 80, 18.3.2004., str. 33.).

      (10)  Vidjeti str. … ovog Službenog lista.


title: 2007/544/EZ: Odluka Vijeća od 23. srpnja 2007. o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske Zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji

text:
               11/Sv. 111

               HR

               Službeni list Europske unije

               151

         32007D0544

               L 201/13

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 23. srpnja 2007.
   o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske Zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
   (2007/544/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 310, u vezi s drugom rečenicom prvog podstavka članka 300. stavka 2. i drugim podstavkom članka 300. stavka 3.,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju iz 2003., a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Protokol uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske Zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji, potpisan je u ime Zajednice i njezinih država članica 24. travnja 2007. u Luxembourgu.

               (2)

               Protokol je potrebno odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Jedini članak
   Ovime se, u ime Zajednice i njezinih država članica, odobrava Protokol uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske Zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.
   Tekst Protokola je priložen ovoj Odluci (2).

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 2007.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. AMADO

      (1)  Suglasnost Europskog parlamenta od 10. srpnja 2007. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 118, 8.5.2007., str. 8.


title: 2009/289/EZ: Odluka Vijeća od 20. siječnja 2009. o odobrenju uzajamne pomoći Latviji

text:
               10/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               268

         32009D0289

               L 079/37

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               20.01.2009.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 20. siječnja 2009.
   o odobrenju uzajamne pomoći Latviji
   (2009/289/EZ)
   Vijeće Europske unije,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 119.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije iznesen nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom (EFC),
   budući da:

               (1)

               U kontekstu prilično velikih potreba za vanjskim financiranjem, nedavno se pojavio pritisak na latvijski kapital i financijska tržišta, odražavajući opće pogoršanje tržišnog raspoloženja, te sve veću zabrinutost što se tiče snage latvijskoga gospodarstva, s obzirom na njezinu veliku neravnotežu s obzirom na visoki vanjski deficit i vrlo visok vanjski dug, slabljenje javnih financija, te visoke stope inflacije troškova i cijena. Latvijski se bankovni sektor suočava s ozbiljnim problemima likvidnosti i povjerenja. Smanjila se razina deviznih pričuva, budući da je središnja banka intervenirala kako bi očuvala vezani tečaj.

               (2)

               Vijeće redovito preispituje ekonomsku politiku koju provodi Latvija, posebno u kontekstu konvergencijskog programa Latvije i programa nacionalnih reformi, kao i u kontekstu izvješća o konvergenciji.

               (3)

               Ukupne potrebe Latvije za vanjskim financiranjem do prvog tromjesečja 2011. procjenjuju se na 7,5 milijardi EUR.

               (4)

               Latvijska nadležna tijela zatražila su značajnu financijsku pomoć od EU i drugih međunarodnih financijskih institucija i zemalja u svrhu podrške održivosti platne bilance.

               (5)

               Latvijska platna bilanca je ozbiljno ugrožena,, što opravdava žurno dodjeljivanje uzajamne pomoći Zajednice zajedno s MMF-om i drugim institucijama davateljicama. Dodatno, s obzirom na žurnost pitanja, neophodno je odobriti izuzeće od šestotjednog razdoblja navedenog u stavku I. točki 3. Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovorima o osnivanju Europskih zajednica.

               (6)

               Paket financijske pomoći bit će osiguran pod uvjetom čvrstog obvezivanja latvijskih nadležnih tijela na provođenje ambicioznog programa reformi fiskalnog i financijskog sustava i programa strukturnih reformi kako bi se olakšala potrebna vanjska i unutarnja prilagodba i kako bi se stabiliziralo gospodarstvo i povratila vjerodostojnost ekonomske politike. Komisija će, u suradnji s Gospodarskim i financijskim odborom, redovito i pažljivo preispitivati provode li se u potpunosti gospodarsko politički uvjeti ekonomske politike za pomoć.

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Komisija odobrava uzajamnu pomoć Latviji.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. siječnja 2009.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. KALOUSEK