title: 2009/951/EU: Odluka Komisije od 14. prosinca 2009. o izmjeni priloga I. i II. Odluci 2006/766/EZ o utvrđivanju popisa trećih zemalja i državnih područja iz kojih je dopušten uvoz školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka, morskih puževa i proizvoda ribarstva (priopćeno pod brojem dokumenta C(2009) 9870)  Tekst značajan za EGP

text:
                  03/Sv. 60

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  148

            32009D0951

                  L 328/70

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            ODLUKA KOMISIJE
      od 14. prosinca 2009.
      o izmjeni priloga I. i II. Odluci 2006/766/EZ o utvrđivanju popisa trećih zemalja i državnih područja iz kojih je dopušten uvoz školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka, morskih puževa i proizvoda ribarstva
      (priopćeno pod brojem dokumenta C(2009) 9870)
      (Tekst značajan za EGP)
      (2009/951/EU)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 11. stavak 1.,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom (EZ) br. 854/2004 predviđa se da se proizvodi životinjskog podrijetla mogu uvesti samo iz treće zemlje ili dijela treće zemlje koja se nalazi na popisu sastavljenom u skladu s tom Uredbom. Njome se također utvrđuju posebni uvjeti za uvoz školjkaša, plaštenjaka, bodljikaša, i morskih puževa te proizvoda ribarstva iz trećih zemalja.

                  (2)

                  Uredbom (EZ) br. 854/2004 predviđa se da pri sastavljanju i ažuriranju takvih popisa treba uzeti u obzir kontrolu Unije u trećim zemljama i jamstva nadležnih tijela trećih zemalja u pogledu usklađenosti ili istovjetnosti sa zakonima Unije o hrani za životinje i hrani i zdravstvenih pravila za životinje kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (2).

                  (3)

                  Odluka Komisije 2006/766/EZ od 6. studenoga 2006. o utvrđivanju popisa trećih zemalja i državnih područja iz kojih je dozvoljen uvoz školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka, morskih puževa i proizvoda ribarstva (3) navodi one treće zemlje koje udovoljavaju kriterijima iz članka 11. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 854/2004 i stoga mogu jamčiti da navedeni proizvodi izvezeni u Europsku uniju udovoljavaju sanitarnim uvjetima utvrđenim u zakonodavstvu Unije za zaštitu zdravlja potrošača. U skladu s tim, Prilogom I. navedenoj Odluci utvrđuje se popis trećih zemalja iz kojih je dozvoljen uvoz školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka i morskih puževa u svakom obliku za prehranu ljudi, dok se njezinim Prilogom II. određuje popis trećih zemalja i područja iz kojih je dozvoljen uvoz proizvoda ribarstva u svakom obliku za prehranu ljudi.

                  (4)

                  Uredbom Komisije (EZ) br. 2076/2005 od 5. prosinca 2005. o utvrđivanju prijelaznih odredaba za provedbu Uredaba (EZ) br. 853/2004, (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuju se prijelazne mjere za razdoblje koje završava 31. prosinca 2009. Te mjere uključuju odstupanje od članka 11. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 854/2004, pri čemu države članice mogu odobriti uvoz školjkaša i proizvoda ribarstva iz država navedenih u njezinim prilozima I. i II. pod uvjetom da je, između ostalog, nadležno tijelo treće zemlje ili područja dotičnoj državi članici dostavilo jamstva da su dotični proizvodi dobiveni pod uvjetima koji su barem istovjetni onima prema kojima se proizvode i stavljaju na tržište proizvodi Unije.

                  (5)

                  Kanada je trenutačno uvrštena na popis u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2076/2005. Kontrola Unije u Kanadi radi ocjenjivanja postojećeg sustava kontrole koji uređuje proizvodnju školjkaša namijenjenih za izvoz u Europsku uniju, koja je zadnji put izvršena 2009., zajedno s preporukom Zajedničkog odbora za upravljanje uspostavljenog Sporazumom između Europske zajednice i Vlade Kanade o sanitarnim mjerama za zaštitu zdravlja ljudi i životinja u pogledu trgovine živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla (5) od 17. prosinca 1998., o uzajamnoj jednakosti između kanadskih standarda i standarda Unije za žive školjkaše, ukazuje da su uvjeti koji se u Kanadi primjenjuju na školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe namijenjene za Europsku uniju istovjetni uvjetima iz odgovarajućeg zakonodavstva Unije.

                  (6)

                  Grenland je trenutačno uvršten na popis u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2076/2005. Kontrola Unije u Grenlandu radi ocjenjivanja postojećeg sustava kontrole koji uređuje proizvodnju školjkaša namijenjenih za izvoz u Europsku uniju, koja je zadnji put izvršena 2009., zajedno s jamstvima koje je pružilo nadležno tijelo Grenlanda, ukazuje da su uvjeti koji se u toj trećoj zemlji primjenjuju na školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe namijenjene za Europsku uniju istovjetni uvjetima iz odgovarajućeg zakonodavstva Unije. U skladu s tim, Grenland treba uvrstiti na popis u Prilogu I. Odluci 2006/766/EZ.

                  (7)

                  Kontrola Unije u Sjedinjenim Državama radi ocjenjivanja postojećeg sustava kontrole koji uređuje proizvodnju školjkaša namijenjenih za izvoz u Europsku uniju, koja je zadnji put izvršena 2009., ukazuje na razlike između američkih standarda i standarda Unije za žive školjkaše, ali nije pokazala ozbiljne rizike za zdravlje ljudi, osim u području izlova u Meksičkom zaljevu. Sjedinjene Države i Europska unija dogovorile su se da će ispitati uzajamnu jednakost između američkih standarda i standarda Unije za žive školjkaše. Stoga je primjereno odobriti, na privremenoj osnovi, uvoz školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka i morskih puževa iz Sjedinjenih Država u Europsku uniju, osim školjkaša izlovljenih u Meksičkom zaljevu. To privremeno odobrenje treba se pregledati šest mjeseci nakon stupanja na snagu, uzimajući u obzir rezultate ispitivanja jednakosti između američkih standarda i standarda Unije za žive školjkaše.

                  (8)

                  Angola, Azerbajdžan, Benin, Kongo, Eritreja, Izrael, Mjanmar, Solomonski Otoci, Sveta Helena i Togo trenutačno su uvršteni na popis u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 2076/2005. Kontrola Unije radi ocjenjivanja postojećeg sustava kontrole koji uređuje proizvodnju proizvoda ribarstva namijenjenih za izvoz u Europsku uniju, koja je zadnji put izvršena 2007. u Angoli, 2007. u Azerbajdžanu, 2009. u Beninu, 2009. u Kongu, 2008. u Eritreji, 2009. u Izraelu, 2009. u Mjanmaru, 2007. u Solomonskim Otocima, 2003. u Svetoj Heleni i 2009. u Togu, zajedno s jamstvima koja su pružila nadležna tijela Angole, Azerbajdžana (samo za kavijar), Benina, Konga (samo za proizvode ribarstva od riba koje su ulovljene, kojima je očišćena utroba (prema potrebi), koje su smrznute i završno pakirane na moru), Eritreje, Izraela, Mjanmara (samo za smrznute divlje ulovljene proizvode ribarstva), Salomonskih otoka, Svete Helene i Toga (samo za žive jastoge), ukazuje da su uvjeti koji se primjenjuju u navedenim trećim zemljama na proizvode ribarstva namijenjene Europskoj uniji istovjetni uvjetima iz odgovarajućeg zakonodavstva Unije. U skladu s tim, navedene treće zemlje treba uvrstiti na popis u Prilogu II. Odluci 2006/766/EZ.

                  (9)

                  Dodatno, kako bi se uzele u obzir razlike u jamstvima koja su pružile navedene treće zemlje, potrebno je osigurati određena ograničenja na popisima u prilozima I. i II. Odluci 2006/766/EZ.

                  (10)

                  Sveta Helena, Tristan da Cunha i Ascension tvore jedno prekomorsko područje. Međutim, kako su navedeni otoci udaljeni jedan od drugog i u praksi se njima upravlja zasebno, odlučili su uspostaviti zasebna nadležna tijela odgovorna za sigurnost proizvoda ribarstva. Stoga, uključivanje Svete Helene kao treće zemlje iz koje je dozvoljen uvoz proizvoda ribarstva ne smije obuhvaćati otoke Tristan da Cunha i Ascension.

                  (11)

                  S ciljem pojašnjenja zakonodavstva Unije, naslove priloga I. i II. Odluci 2006/766/EZ treba izmijeniti. U naslovu Priloga I. treba jasno navesti da je uvoz školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka i morskih puževa za prehranu ljudi, bilo živih, smrznutih ili prerađenih, dozvoljen samo iz trećih zemalja uključenih u navedeni Prilog. U naslovu Priloga II. treba jasno navesti da taj Prilog obuhvaća uvoz proizvoda ribarstva kako je određeno u točki 3.1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (6), osim onih obuhvaćenih Prilogom I. ovoj Odluci. To odvajanje je potrebno jer su zahtjevi Unije koji se primjenjuju na ove dvije skupine proizvoda različiti.

                  (12)

                  Odluku 2006/766/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (13)

                  Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

            DONIJELA JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Odluka 2006/766/EZ mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  Prilog I. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              naslov Priloga I. zamjenjuje se sljedećim:

                                 „PRILOG I.

                                    Popis trećih zemalja iz kojih je dopušten uvoz živih, smrznutih ili prerađenih školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka i morskih puževa za prehranu ljudi
                                     (*)

                                 (*)  Uključujući one obuhvaćene definicijom proizvoda ribarstava u točki 3.1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).”"

                              (b)

                              sljedeći unos za Kanadu umeće se nakon unosa za Australiju:

                                          „CA

                                          KANADA”

                              (c)

                              sljedeći unos za Grenland umeće se nakon unosa za Čile:

                                          „GL

                                          GRENLAND”

                              (d)

                              sljedeći unos za Sjedinjene Države umeće se nakon unosa za Tursku:

                                          „US

                                          SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE”

                                          Samo do 1. srpnja 2010.
                                          i
                                          osim izvoza školjkaša izlovljenih u državama Florida, Teksas, Mississippi, Alabama i Louisiana.”

                  2.

                  Prilog II. Odluci 2006/766/EZ zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Odluci.

            Članak 2.
      Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2010.
      Članak 3.
      Ova je Odluka upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2009.

               Za Komisiju

            Androulla VASSILIOU

               Članica Komisije

         (1)  SL L 139, 30.4.2004., str. 206.

         (2)  SL L 165, 30.4.2004., str. 1.

         (3)  SL L 320, 18.11.2006., str. 53.

         (4)  SL L 338, 22.12.2005., str. 83.

         (5)  SL L 71, 18.3.1999., str. 3.

         (6)  SL L 139, 30.4.2004., str. 55. Prilog I.: „3.1. ‚Proizvodi ribarstva’ su sve morske ili slatkovodne životinje (osim živih školjaka, živih bodljikaša, živih plaštenjaka i živih morskih puževa te svih sisavaca, gmazova i žaba) bilo divljih ili iz uzgoja, uključujući i sve jestive oblike, dijelove i proizvode tih životinja.”

         PRILOG

               „PRILOG II.

                  Popis trećih zemalja i područja iz kojih je dopušten uvoz proizvoda ribarstva za prehranu ljudi, osim onih obuhvaćenih Prilogom I. ovoj Odluci

               (Zemlje i područja iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 854/2004)

                           Oznaka ISO

                           Zemlje

                           Ograničenja

                           AE

                           UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI

                           AG

                           ANTIGVA I BARBUDA

                           Samo živi jastozi.

                           AL

                           ALBANIJA

                           AM

                           ARMENIJA

                           Samo živi divlji slatkovodni rakovi, toplinski prerađeni neuzgojeni slatkovodni rakovi i smrznuti neuzgojeni slatkovodni rakovi.

                           AN

                           NIZOZEMSKI ANTILI

                           AO

                           ANGOLA

                           AR

                           ARGENTINA

                           AU

                           AUSTRALIJA

                           AZ

                           AZERBAJDŽAN

                           Samo kavijar.

                           BA

                           BOSNA i HERCEGOVINA

                           BD

                           BANGLADEŠ

                           BJ

                           BENIN

                           BR

                           BRAZIL

                           BS

                           BAHAMI

                           BY

                           BJELARUS

                           BZ

                           BELIZE

                           CA

                           KANADA

                           CG

                           KONGO

                           Samo proizvodi ribarstva od riba koje su ulovljene, kojima je očišćena utroba (prema potrebi), koje su smrznute i završno pakirane na moru).

                           CH

                           ŠVICARSKA

                           CI

                           CÔTE D’IVOIRE

                           CL

                           ČILE

                           CN

                           KINA

                           CO

                           KOLUMBIJA

                           CR

                           KOSTARIKA

                           CU

                           KUBA

                           CV

                           KABO VERDE

                           DZ

                           ALŽIR

                           EC

                           EKVADOR

                           EG

                           EGIPAT

                           ER

                           ERITREJA

                           FK

                           FAKLANDSKI OTOCI

                           GA

                           GABON

                           GD

                           GRENADA

                           GH

                           GANA

                           GL

                           GRENLAND

                           GM

                           GAMBIJA

                           GN

                           GVINEJA

                           Samo riba koja nije bila podvrgnuta nikakvoj pripremi ili postupku prerade osim odstranjivanja glave i utrobe, rashlađivanja ili smrzavanja. Smanjena učestalost fizičkih pregleda predviđena Odlukom Komisije 94/360/EZ (SL L 158, 25.6.1994., str. 41.) ne primjenjuje se.

                           GT

                           GVATEMALA

                           GY

                           GVAJANA

                           HK

                           HONG KONG

                           HN

                           HONDURAS

                           HR

                           HRVATSKA

                           ID

                           INDONEZIJA

                           IL

                           IZRAEL

                           IN

                           INDIJA

                           IR

                           IRAN

                           JM

                           JAMAJKA

                           JP

                           JAPAN

                           KE

                           KENIJA

                           KR

                           REPUBLIKA KOREJA

                           KZ

                           KAZAKSTAN

                           LK

                           ŠRI LANKA

                           MA

                           MAROKO

                           ME

                           CRNA GORA

                           MG

                           MADAGASKAR

                           MM

                           MJANMAR

                           Samo smrznuti divlje ulovljeni proizvodi ribarstva (slatkovodna ili morska riba, škampi, kozice).

                           MR

                           MAURITANIJA

                           MU

                           MAURICIJUS

                           MV

                           MALDIVI

                           MX

                           MEKSIKO

                           MY

                           MALEZIJA

                           MZ

                           MOZAMBIK

                           NA

                           NAMIBIJA

                           NC

                           NOVA KALEDONIJA

                           NG

                           NIGERIJA

                           NI

                           NIKARAGVA

                           NZ

                           NOVI ZELAND

                           OM

                           OMAN

                           PA

                           PANAMA

                           PE

                           PERU

                           PF

                           FRANCUSKA POLINEZIJA

                           PG

                           PAPUA NOVA GVINEJA

                           PH

                           FILIPINI

                           PM

                           SVETI PETAR I MIKELON

                           PK

                           PAKISTAN

                           RS

                           SRBIJA
                           Ne uključujući Kosovo kako je određeno Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244 od 10. lipnja 1999.

                           Samo cijela svježa ulovljena morska riba.

                           RU

                           RUSIJA

                           SA

                           SAUDIJSKA ARABIJA

                           SB

                           SOLOMONSKI OTOCI

                           SC

                           SEJŠELI

                           SG

                           SINGAPUR

                           SH

                           SVETA HELENA
                           Ne uključujući otoke Tristan da Cunha i Ascension

                           SN

                           SENEGAL

                           SR

                           SURINAM

                           SV

                           EL SALVADOR

                           TG

                           TOGO

                           Samo živi jastozi.

                           TH

                           TAJLAND

                           TN

                           TUNIS

                           TR

                           TURSKA

                           TW

                           TAJVAN

                           TZ

                           TANZANIJA

                           UA

                           UKRAJINA

                           UG

                           UGANDA

                           US

                           SJEDINJENE DRŽAVE

                           UY

                           URUGVAJ

                           VE

                           VENEZUELA

                           VN

                           VIJETNAM

                           YE

                           JEMEN

                           YT

                           MAYOTTE

                           ZA

                           JUŽNA AFRIKA

                           ZW

                           ZIMBABVE”


title: Odluka Vijeća (EU) 2017/743 od 25. travnja 2017. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Austrija

text:
               28.4.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 111/10

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/743
   od 25. travnja 2017.
   o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Austrija
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog austrijske vlade,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

               (2)

               Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Erwina PRÖLLA,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeća osoba imenuje se članom Odbora regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

               —

               Mag. Johanna MIKL-LEITNER, Mitglied der niederösterreichischen Landesregierung.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Luxembourgu 25. travnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         I. BORG

      (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

      (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).


title: Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2017/1176 od 26. lipnja 2017. o imenovanju zapovjednika snaga misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2017)

text:
               1.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 170/94

         ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2017/1176
   od 26. lipnja 2017.
   o imenovanju zapovjednika snaga misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2017)
   POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/34/ZVSP od 17. siječnja 2013. o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) (1), a posebno njezin članak 5.,
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 5. stavka 1. Odluke 2013/34/ZVSP Vijeće je ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO), u skladu s člankom 38. Ugovora o Europskoj uniji, da donosi odgovarajuće odluke u pogledu političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije EUTM Mali, uključujući odluke o imenovanju budućih zapovjednika misije EU-a.

               (2)

               PSO je 7. prosinca 2016. donio Odluku (ZVSP) 2016/2352 (2) o imenovanju brigadnoga generala Petera DEVOGELAEREA zapovjednikom misije EU-a za misiju EUTM Mali.

               (3)

               Odlukom Vijeća (EU) 2017/971 (3) izmijenjen je zapovjedni lanac misije EUTM Mali. Slijedom toga Odluka (ZVSP) 2016/2352 stavljena je izvan snage i brigadni general Peter DEVOGELAERE imenovan je zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali.

               (4)

               Belgija je 10. travnja 2017. predložila imenovanje brigadnoga generala Barta LAURENTA kako bi naslijedio brigadnoga generala Petera DEVOGELAEREA kao zapovjednik snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali.

               (5)

               Vojni odbor EU-a 29. svibnja 2017. preporučio je da PSO imenuje brigadnoga generala Barta LAURENTA kako bi naslijedio brigadnoga generala Petera DEVOGELAEREA kao zapovjednik snaga misije EU-a za misiju EUTM Mali od 12. srpnja 2017.

               (6)

               U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

         DONIO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Brigadni general Bart LAURENT imenuje se zapovjednikom snaga misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) od 12. srpnja 2017.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. lipnja 2017.

            Za Politički i sigurnosni odbor

            Predsjednik

         W. STEVENS

      (1)  SL L 14, 18.1.2013., str. 19.

      (2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2016/2352 od 7. prosinca 2016. o imenovanju zapovjednika misije EU-a za vojnu misiju Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2016/939 (EUTM Mali/2/2016) (SL L 348, 21.12.2016., str. 25.).

      (3)  Odluka Vijeća (EU) 2017/971 od 8. lipnja 2017. o određivanju aranžmana za planiranje i provođenje neizvršnih vojnih misija ZSOP-a EU-a i o izmjeni odluka 2010/96/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju somalijskih snaga sigurnosti, 2013/34/ZVSP o vojnoj misiji Europske unije za doprinos osposobljavanju oružanih snaga Malija (EUTM Mali) i (ZVSP) 2016/610 o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (SL L 146, 9.6.2017., str. 133.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/564 od 11. travnja 2016. o izmjeni Odluke 2013/798/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Srednjoafričke Republike

text:
               12.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 96/38

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2016/564
   od 11. travnja 2016.
   o izmjeni Odluke 2013/798/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Srednjoafričke Republike
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   uzimajući u obzir prijedlog visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 23. prosinca 2013. donijelo Odluku 2013/798/ZVSP (1), nakon što je usvojena Rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2127 (2013).

               (2)

               Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda 27. siječnja 2016. donijelo je Rezoluciju 2262 (2016) kojom se do 31. siječnja 2017. produljuju embargo na oružje, zabrana putovanja i zamrzavanje imovine protiv Srednjoafričke Republike te se predviđaju određene izmjene izuzeća u pogledu embarga na oružje, kao i kriteriji za uvrštenje na popis.

               (3)

               Za provedbu navedenih mjera potrebno je daljnje djelovanje Unije.

               (4)

               Odluku 2013/798/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odluka 2013/798/ZVSP mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 2. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           stavak 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                                       „(c)

                                       prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz malog oružja i druge srodne opreme namijenjene isključivo za upotrebu u međunarodnim patrolama koje osiguravaju zaštitu na trodržavnom zaštićenom području rijeke Sangha radi sprečavanja krivolova, krijumčarenja slonovače i oružja te drugih aktivnosti koje su u suprotnosti s nacionalnim zakonima SAR-a ili međunarodnim pravnim obvezama SAR-a, o čemu je Odbor unaprijed obaviješten;”;

                           (b)

                           dodaje se stavak 1. točka (d) kako slijedi:

                                       „(d)

                                       prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz nesmrtonosne opreme te pružanje pomoći, uključujući operativno i neoperativno osposobljavanje snaga sigurnosti SAR-a, namijenjeno isključivo potpori ili uporabi postupka reforme sigurnosnog sektora (SSR) SAR-a, u koordinaciji s MINUSCA-om i o čemu je Odbor unaprijed obaviješten.”;

                           (c)

                           stavak 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

                                       „(a)

                                       prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz nesmrtonosne vojne opreme namijenjene isključivo za upotrebu u humanitarne svrhe ili pružanje zaštite te na povezanu tehničku pomoć ili osposobljavanje;”.

               2.

               U članku 2.a stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere za sprečavanje ulaska na svoja državna područja ili provoza preko tih područja osobama koje je Odbor, osnovan u skladu sa stavkom 57. RVSUN-a 2127 (2013) (‚Odbor’), uvrstio na popis kao osobe:

                           (a)

                           koje sudjeluju u radnjama ili pružaju potporu radnjama kojima se potkopava mir, stabilnost ili sigurnost SAR-a, uključujući radnje kojima se ugrožava ili ometa proces političke tranzicije ili proces stabilizacije i pomirenja, ili kojima se potiče nasilje;

                           (b)

                           koje djeluju kršeći embargo na oružje uspostavljen u stavku 54. RVSUN-a 2127 (2013) i članku 1. ove Odluke, ili su izravno ili neizravno prodavale, isporučivale ili prenosile naoružanim skupinama ili kriminalnim mrežama u SAR-u oružje ili bilo koji srodni materijal, bilo kakve tehničke savjete, osposobljavanje ili pomoć, uključujući financiranje i pružanje financijske pomoći, u vezi s nasilnim aktivnostima naoružanih skupina ili kriminalnih mreža u SAR-u, ili su ih od njih primale;

                           (c)

                           koje su uključene u planiranje, usmjeravanje ili poduzimanje radnji kojima se krši međunarodno pravo o ljudskim pravima ili međunarodno humanitarno pravo, kad je primjenjivo, ili koje predstavljaju zlouporabe ili povrede ljudskih prava u SAR-u, uključujući radnje koje uključuju seksualno nasilje, napade na civile, napade na etničkoj ili religijskoj osnovi, napade na škole i bolnice te otmice i prisilno iseljavanje;

                           (d)

                           koje regrutiraju djecu ili se njima koriste u oružanom sukobu u SAR-u, pritom kršeći primjenjivo međunarodno pravo;

                           (e)

                           koje pružaju potporu naoružanim skupinama ili kriminalnim mrežama putem nezakonitog iskorištavanja prirodnih resursa ili trgovine njima, uključujući dijamante, zlato te divlje biljne i životinjske vrste i njihove proizvode, u SAR-u ili iz SAR-a;

                           (f)

                           koje sprečavaju isporuku humanitarne pomoći SAR-u, pristup humanitarnoj pomoći ili njezinu distribuciju u SAR-u;

                           (g)

                           koje sudjeluju u planiranju, usmjeravanju, sponzoriranju ili izvođenju napada na misije UN-a ili prisutne međunarodne sigurnosne organizacije, uključujući MINUSCA-u, misije Unije i francuske operacije koje im pružaju potporu;

                           (h)

                           koje su vođe subjekta koji je Odbor uvrstio na popis, ili koje su pružale potporu osobi ili subjektu koje je Odbor uvrstio na popis ili su djelovale u ime, za račun ili prema uputama te osobe ili subjekta, ili koje su pružale potporu subjektu u vlasništvu ili pod kontrolom osobe ili subjekta koje je Odbor uvrstio na popis ili su djelovale u ime, za račun ili prema uputama tog subjekta;

                     kako su navedene u Prilogu ovoj Odluci.”

               3.

               U članku 2.b stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Sva sredstva i gospodarski resursi u vlasništvu ili pod kontrolom, izravnom ili neizravnom, osoba ili subjekata koje je Odbor uvrstio na popis kao one:

                           (a)

                           koji sudjeluju u radnjama ili pružaju potporu radnjama kojima se potkopava mir, stabilnost ili sigurnost SAR-a, uključujući radnje koje ugrožavaju ili ometaju proces političke tranzicije ili proces stabilizacije i pomirenja, ili kojima se potiče nasilje;

                           (b)

                           koji djeluju kršeći embargo na oružje uspostavljen u stavku 54. RVSUN-a 2127 (2013) i članku 1. ove Odluke, ili su izravno ili neizravno prodavali, isporučivali ili prenosili naoružanim skupinama ili kriminalnim mrežama u SAR-u oružje ili bilo koji srodni materijal, bilo kakve tehničke savjete, osposobljavanje ili pomoć, uključujući financiranje i pružanje financijske pomoći, u vezi s nasilnim aktivnostima naoružanih skupina ili kriminalnih mreža u SAR-u, ili su ih od njih primali;

                           (c)

                           koji su uključeni u planiranje, usmjeravanje ili poduzimanje radnji kojima se krši međunarodno pravo o ljudskim pravima ili međunarodno humanitarno pravo, kad je primjenjivo, ili koje predstavljaju zlouporabe ili povrede ljudskih prava u SAR-u, uključujući radnje koje uključuju seksualno nasilje, napade na civile, napade na etničkoj ili religijskoj osnovi, napade na škole i bolnice te otmice i prisilno iseljavanje;

                           (d)

                           koji regrutiraju djecu ili se njima koriste u oružanom sukobu u SAR-u, pritom kršeći primjenjivo međunarodno pravo;

                           (e)

                           koji pružaju potporu naoružanim skupinama ili kriminalnim mrežama putem nezakonitog iskorištavanja prirodnih resursa ili trgovine njima, uključujući dijamante, zlato te divlje biljne i životinjske vrste i njihove proizvode, u SAR-u ili iz SAR-a;

                           (f)

                           koji sprečavaju isporuku humanitarne pomoći SAR-u, pristup humanitarnoj pomoći ili njezinu distribuciju u SAR-u;

                           (g)

                           koji sudjeluju u planiranju, usmjeravanju, sponzoriranju ili izvođenju napada na misije UN-a ili prisutne međunarodne sigurnosne organizacije, uključujući MINUSCA-u, misije Unije i francuske operacije koje im pružaju potporu;

                           (h)

                           koji su vođe subjekta koji je Odbor uvrstio na popis, ili koji su pružali potporu osobi ili subjektu koje je Odbor uvrstio na popis ili su djelovali u ime, za račun ili prema uputama te osobe ili subjekta, ili koji su pružali potporu subjektu u vlasništvu ili pod kontrolom osobe ili subjekta koje je Odbor uvrstio na popis ili su djelovali u ime, za račun ili prema uputama tog subjekta;

                     zamrzavaju se.
               Popis osoba i subjekata iz ovog stavka naveden je u Prilogu ovoj Odluci.”

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 11. travnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  Odluka 2013/798/ZVSP od 23. prosinca 2013. o mjerama ograničavanja protiv Srednjoafričke Republike (SL L 352, 24.12.2013., str. 51.).


title: 2008/190/EZ: Odluka Vijeća od 18. veljače 2008. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Republike Moldove o određenim aspektima usluga u zračnom prometu

text:
               11/Sv. 69

               HR

               Službeni list Europske unije

               56

         32008D0190

               L 060/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 18. veljače 2008.
   o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Republike Moldove o određenim aspektima usluga u zračnom prometu
   (2008/190/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 80. stavak 2., u vezi s člankom 300. stavkom 2. prvim podstavkom prvom rečenicom i s člankom 300. stavkom 3. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Vijeće je Odlukom od 5. lipnja 2003. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s trećim zemljama o zamjeni određenih odredbi u postojećim bilateralnim sporazumima sporazumom Zajednice.

               (2)

               Komisija je, u ime Zajednice, pregovorima dogovorila Sporazum s Republikom Moldovom o određenim aspektima usluga u zračnom prometu u skladu s mehanizmima i direktivama iz Priloga Odluci od 5. lipnja 2003.

               (3)

               Sporazum je potpisan u ime Zajednice, podložno njegovom mogućem kasnijem sklapanju, u skladu s Odlukom Vijeća 2006/345/EZ (2).

               (4)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovim se u ime Zajednice odobrava Sporazum između Europske zajednice i Republike Moldove o određenim aspektima usluga u zračnom prometu.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća određuje osobu(e) ovlaštenu(e) za slanje obavijesti predviđene u članku 8. stavku 1. Sporazuma.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. RUPEL

      (1)  Mišljenje od 16. svibnja 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 126, 13.5.2006., str. 23.


title: Odluka Vijeća (EU) 2017/235 od 7. veljače 2017. o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak

text:
               11.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 36/7

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/235
   od 7. veljače 2017.
   o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Komisija je u ime Unije u pregovorima dogovorila sporazum sa Salomonovim Otocima o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak („Sporazum”).

               (2)

               U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/1888 (2), Sporazum je potpisan i privremeno se primjenjuje od 8. listopada 2016.

               (3)

               Sporazumom se osniva Zajednički odbor stručnjaka za upravljanje Sporazumom. Uniju u tom Zajedničkom odboru treba predstavljati Komisija, kojoj bi trebali pomagati predstavnici država članica.

               (4)

               Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (3); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (5)

               Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (4); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (6)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sporazum između Europske unije i Salomonovih Otoka o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak odobrava se u ime Unije.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 8. stavku 1. Sporazuma (5).
   Članak 3.
   Komisija, uz pomoć predstavnika država članica, predstavlja Uniju u Zajedničkom odboru stručnjaka koji je osnovan na temelju članka 6. Sporazuma.
   Članak 4.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. veljače 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. GRECH

      (1)  Suglasnost dana 1. prosinca 2016.

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1888 od 24. lipnja 2016. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak (SL L 292, 27.10.2016., str. 1.).

      (3)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

      (4)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

      (5)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća (EU) 2015/997 od 16. lipnja 2008. o potpisivanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane

text:
               30.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 164/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/997
   od 16. lipnja 2008.
   o potpisivanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 310. u vezi s člankom 300. stavkom 2. prvim podstavkom prvom rečenicom,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Završeni su pregovori s Bosnom i Hercegovinom o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane.

               (2)

               Trgovinske odredbe sadržane u Sporazumu od iznimne su naravi, povezane s politikom koja se provodi u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja i za Europsku uniju neće predstavljati presedan u trgovinskoj politici Zajednice u odnosu na treće zemlje, osim u odnosu na zemlje zapadnog Balkana.

               (3)

               Sporazum bi trebalo potpisati u ime Zajednice podložno njegovu kasnijem sklapanju,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, odobrava se u ime Zajednice, podložno sklapanju navedenog Sporazuma.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Sporazuma u ime Zajednice, podložno njegovu sklapanju.

      Sastavljeno u Luxembourgu 16. lipnja 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. RUPEL


title: 98/508/EZ: Odluka Vijeća od 18. lipnja 1998. o sklapanju Sporazuma o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka između Europske zajednice i Australije (98/508/EZ)

text:
               11/Sv. 021

               HR

               Službeni list Europske unije

               117

         31998D0508

               L 229/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.06.1998.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 18. lipnja 1998.
   o sklapanju Sporazuma o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka između Europske zajednice i Australije
   (98/508/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 113. u vezi s člankom 228. stavkom 2. prvom rečenicom, te stavkom 3. prvim podstavkom i člankom 228. stavkom 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da je Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka između Europske zajednice i Australije ispregovaran i parafiran dana 19. srpnja 1996. te bi ga trebalo odobriti;
   budući da su određene zadaće za provedbu dodijeljene Zajedničkom odboru koji je osnovan na temelju Sporazuma, a posebno ovlaštenje da se mijenjanju određeni vidovi njegovih Sektorskih priloga;
   budući da bi trebalo utvrditi unutarnji postupci kako bi se osiguralo pravilno djelovanje Sporazuma, te budući da je potrebno ovlastiti Komisiju da izvrši određene tehničke izmjene Sporazuma i da donese određene odluke za njegovu provedbu,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka između Europske zajednice i Australije, uključujući njegove priloge i zajedničke izjave koje su mu priložene, ovime se potvrđuju u ime Europske zajednice.
   Tekst Sporazuma, prilozi i zajedničke izjave priloženi su ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovime se ovlašćuje predsjednik Vijeća da imenuje osobu ovlaštenu za potpisivanje Sporazuma s ciljem obvezivanja Zajednice i dostavu, u ime Zajednice, obavijesti iz članka 14. Sporazuma (1).
   Članak 3.
   1.   Komisija predstavlja Zajednicu u Zajedničkom odboru iz članka 12. Sporazuma, a pomaže joj posebni odbor kojeg imenuje Vijeće. Komisija nakon savjetovanja s posebnim odborom obavlja imenovanja, obavješćivanja, razmjenu informacija i zahtjeve za provjeru iz članka 8. stavka 2. i članka 12. stavka 4. točaka (c), (d) i (e) Sporazuma.
   2.   Komisija, nakon savjetovanja s posebnim Odborom iz stavka 1. ovog članka, utvrđuje stajalište Zajednice u vezi s odlukama koje donosi Zajednički odbor u pogledu izmjena odjeljak od I. do IV. Sektorskih priloga (članak 12. stavak 4. točke (a) i (b) i stavak 6. Sporazuma) i provjere usklađenosti u skladu s člankom 8. i člankom 12. stavkom 6. točkom (d) Sporazuma.
   3.   U svim drugim slučajevima položaj Zajednice u Zajedničkom odboru utvrđuje Vijeće kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica.

      Sastavljeno u Luxembourgu 18. lipnja 1998.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. STRANG

      (1)  Dan stupanja na snagu Sporazuma objavit će se u Službenom listu Europskih zajednica.


title: 2009/5/EZ: Odluka Europske središnje banke od 18. prosinca 2008. o odgađanju početka sustava rotacije u Upravnom vijeću Europske središnje banke (ESB/2008/29)

text:
               01/Sv. 14

               HR

               Službeni list Europske unije

               72

         32008D0029(01)

               L 003/4

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 18. prosinca 2008.
   o odgađanju početka sustava rotacije u Upravnom vijeću Europske središnje banke
   (ESB/2008/29)
   (2009/5/EZ)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”), a posebno njegov članak 10. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Na temelju Odluke Vijeća 2008/608/EZ od 8. srpnja 2008., u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o prihvaćanju jedinstvene valute u Slovačkoj na dan 1. siječnja 2009. (1), Slovačka ispunjava potrebne uvjete za prihvaćanje eura, te se njezino odstupanje prema članku 4. Akta o pristupanju (2) stavlja izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2009.

               (2)

               Nakon prihvaćanja eura u Slovačkoj, broj članova Upravnog vijeća Europske središnje banke premašit će 21. Članak 10. stavak 2. Statuta ESSB-a određuje da od dana kada broj članova Upravnog vijeća premaši 21, svaki član Izvršnog odbora ima jedan glas i da pravo glasa ima 15 guvernera. U njemu se također određuju pravila za rotaciju prava glasa. U skladu sa šestom alinejom članka 10. stavka 2. Upravno vijeće, odlučujući dvotrećinskom većinom svih svojih članova, bez obzira na to imaju li pravo glasa ili ne, može donijeti odluku o odgađanju početka sustava rotacije do dana kada broj guvernera premaši 18.

               (3)

               Uvodna izjava (6) Preporuke ESB/2003/1 od 3. veljače 2003. za Odluku Vijeća o izmjeni članka 10. stavka 2. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (3) i uvodna izjava (6) Odluke 2003/223/EZ Vijeća u sastavu šefova država ili vlada od 21. ožujka 2003. o izmjeni članka 10. stavka 2. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (4) upućuju na mogućnost odluke o odgađanju početka sustava rotacije kako bi se izbjegla situacija da guverneri u bilo kojoj skupini imaju učestalost prava glasa od 100 %. Početak sustava rotacije kada broj guvernera premaši 15 zahtijevao bi uvođenje izvanrednog mehanizma kako bi se osiguralo da prva skupina guvernera nema manju učestalost prava glasa od druge skupine. Jedna od mogućnosti za osiguravanje ispunjavanja tog uvjeta bila bi dodjela pet prava glasa prvoj skupini. Međutim, to bi dovelo do učestalosti prava glasa od 100 % članova prve skupine, te bi bilo u suprotnosti s namjerom da se na sve guvernere primjenjuje sustav rotacije. Alternativni mehanizam kojim bi se izbjegla učestalost prava glasa od 100 % prve skupine još bi povećao složenost sustava rotacije.

               (4)

               Nakon temeljitog razmatranja, Upravno vijeće zaključilo je da koristi od odgađanja početka sustava rotacije do trenutka kada broj guvernera premaši 18 nadmašuju koristi od provedbe sustava rotacije kada broj guvernera premaši 15, čime se izbjegava uvođenje dodatnih elemenata složenosti u prijelaznom sustavu rotacije dviju skupina. Stoga je primjereno odgoditi početak sustava rotacije do trenutka kada broj guvernera premaši 18,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Početak sustava rotacije predviđenog u članku 10. stavku 2. Statuta ESSB-a odgađa se do dana kada broj guvernera u Upravnom vijeću ESB-a premaši 18.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2009.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. prosinca 2008.

            Predsjednik ESB-a

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  SL L 195, 24.7.2008., str. 24.

      (2)  Akt o uvjetima pristupanja Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i prilagodbama Ugovorâ na kojima se temelji Europska unija (SL L 236, 23.9.2003., str. 33.).

      (3)  SL C 29, 7.2.2003., str. 6.

      (4)  SL L 83, 1.4.2003., str. 66.


title: 88/404/EEZ: Odluka Vijeća od 18. srpnja 1988. o sklapanju Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o istraživanju i razvoju u području drva, uključujući pluto, kao obnovljive sirovine

text:
               11/Sv. 113

               HR

               Službeni list Europske unije

               36

         31988D0404

               L 195/74

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 18. srpnja 1988.
   o sklapanju Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o istraživanju i razvoju u području drva, uključujući pluto, kao obnovljive sirovine
   (88/404/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 235.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da je Vijeće Odlukom 86/235/EEZ (2), donijelo istraživački program o materijalima (sirovinama i materijalima naprednih svojstava), (1986. do 1989.), koji uključuje podprogram o drvu, uključujući i pluto kao obnovljive sirovine; budući da se člankom 6. te Odluke ovlašćuje Komisiju da sklopi sporazume s trećim zemljama, a posebno državama uključenima u europsku suradnju u području znanstvenog i tehničkog istraživanja (COST), u vezi s njihovim pridruživanjem ovom programu u potpunosti ili djelomično;
   budući da je, Odlukom 87/177/EEZ (3), Vijeće odobrilo u ime Europske ekonomske zajednice Okvirni sporazum za znanstvenu i tehničku suradnju između Europskih zajednica i, između ostalih, Švicarske Konfederacije;
   budući da bi trebalo odobriti ovaj Sporazum;
   budući da Ugovor nije predvidio potrebne ovlasti, osim ovlasti iz članka 235.,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovime se u ime Zajednice odobrava Sporazum o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o istraživanju i razvoju u području drva, uključujući pluto, kao obnovljive sirovine.
   Tekst Sporazuma prilaže se ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća izvješćuje kako je predviđeno člankom 9. Sporazuma (4).

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 1988.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Y. POTTAKIS

      (1)  SL C 167, 27.6.1988.

      (2)  SL L 159, 14.6.1986., str. 36.

      (3)  SL L 71, 14.3.1987., str. 29.

      (4)  Datum stupanja na snagu ovog Sporazuma bit će objavljen u Službenom listu Europskih zajednica od strane Glavnog tajništva Vijeća.


title: 2006/144/EZ: Odluka Vijeća od 20. veljače 2006. o strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od 2007. do 2013.)

text:
               03/Sv. 019

               HR

               Službeni list Europske unije

               35

         32006D0144

               L 055/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               20.02.2006.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 20. veljače 2006.
   o strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od 2007. do 2013.)
   (2006/144/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, (EPFRR) (1), a posebno članak 9. stavak 2. prvu rečenicu,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   budući da:

               (1)

               Članak 9. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 predviđa da strateške smjernice za ruralni razvoj za programsko razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. treba donijeti na razini Zajednice radi utvrđivanja prioriteta za ruralni razvoj.

               (2)

               Strateške smjernice trebaju odražavati multifunkcionalnu ulogu, koju poljodjelstvo ima u bogatstvu i raznolikosti krajobraza, prehrambenih proizvoda, te kulturnog i prirodnog naslijeđa u cjelokupnoj Zajednici.

               (3)

               Strateškim smjernicama trebaju se utvrditi područja od važnosti za ostvarivanje prioriteta Zajednice, a posebno u odnosu na ciljeve održivosti iz Göteborga i obnovljenu Lisabonsku strategiju za rast i zaposlenost, koje je Europsko vijeće utvrdilo na sastancima u Göteborgu, (15. i 16. lipnja 2001.), odnosno Solunu (20. i 21. lipnja 2003.).

               (4)

               Na temelju strateških smjernica svaka država članica treba pripremiti svoj nacionalni strateški plan kao referentan okvir za pripremu programa ruralnog razvoja,

         ODLUČILO JE:
   Jedini članak
   Usvajaju se strateške smjernice Zajednice za ruralni razvoj, (programsko razdoblje od 2007. do 2013.), utvrđene u Prilogu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. veljače 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. PRÖLL

      (1)  SL L 277, 21.10.2005., str. 1.

      (2)  Još nije objavljeno u Službenom listu
   PRILOG

      Strateške smjernice Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od 2007. do 2013.)

   1.   UVOD

   Uredba (EZ) br. 1698/2005 određuje svrhu i opseg pomoći iz EPFRR-a. Unutar ovog okvira strateškim smjernicama Zajednice se utvrđuju područja važna za ostvarivanje prioriteta Zajednice, a posebno u odnosu na ciljeve održivosti iz Göteborga, te na obnovljenu Lisabonsku strategiju za rast i zaposlenost.
   Strateške smjernice Zajednice za ruralni razvoj pomoći će:

               —

               utvrditi i dogovoriti područja u kojima korištenje potpore EU-a za ruralni razvoj stvara najveću dodanu vrijednost na razini EU-a,

               —

               stvoriti poveznicu s glavnim prioritetima EU-a (Lisabon, Göteborg) i prenijeti ih u politiku ruralnog razvoja,

               —

               osigurati usklađenost s drugim politikama EU-a, posebno u područjima kohezije i okoline,

               —

               pratiti provedbu nove tržišno orijentirane zajedničke poljoprivredne politike, (ZPP-a), i potrebnog restrukturiranja, koje će ona imati za posljedicu u starim i novim državama članicama.

         2.   RURALNI RAZVOJ I OPĆI CILJEVI ZAJEDNICE

   2.1.   ZPP i ruralni razvoj

   Poljoprivreda je i nadalje najveći korisnik ruralnog zemljišta, te ključni čimbenik kvalitete ruralnog područja i okoline. S posljednjim proširenjem Europske Unije povećali su se važnost i relevantnost ZPP-a i ruralnog razvoja.
   Bez dva stupa ZPP-a, politike tržišta i politike ruralnog razvoja, mnoga bi se ruralna područja Europe suočila s rastućim ekonomskim, socijalnim i ekološkim problemima. Europski model poljoprivrede odražava multifunkcionalnu ulogu koju poljodjelstvo ima u bogatstvu i raznolikosti krajobraza, prehrambenih proizvoda, te kulturnog i prirodnog naslijeđa (1).
   Vodeća načela za ZPP, politiku tržišta i politiku ruralnog razvoja, utvrdilo je Europsko vijeće na sastanku u Göteborgu (15. i 16. lipnja 2001.). U skladu s njegovim zaključcima, snažna ekonomska postignuća moraju ići ruku pod ruku s održivom uporabom prirodnih resursa i razinama otpada, kako bi se održala biološka raznolikost, očuvao ekosustav i izbjegla dezertifikacija. Radi savladavanja ovih izazova, ZPP i njezin budući razvoj trebali bi, između ostalih ciljeva, doprinijeti postizanju održivog razvoja stavljanjem većeg težišta na poticanje zdravih, visokokvalitetnih proizvoda, za okolinu održivih metoda proizvodnje, uključujući i ekološku proizvodnju, te na obnovljive sirovine i zaštitu biološke raznolikosti.
   Ta su vodeća načela potvrđena zaključcima Lisabonske strategije na sastanku Europskog vijeća u Solunu (20. i 21. lipnja 2003.). U sljedećim godinama reformiran ZPP i ruralni razvoj mogu dati ključan doprinos konkurentnosti i održivom razvoju.
   2.2.   Na putu prema održivoj poljoprivredi: reforme ZPP-a iz 2003. i 2004.

   Reforme ZPP-a iz 2003. i 2004. predstavljaju veliki korak naprijed u poboljšanju konkurentnosti i održivog razvoja poljoprivredne djelatnosti u EU-u, te u utvrđivanju okvira za buduće reforme. Uzastopne reforme pridonijele su konkurentnosti europske poljoprivrede smanjivanjem jamstava za podržavanje cijena i poticanjem strukturne prilagodbe. Uvođenjem izravnih plaćanja, nevezanih uz proizvodnju, potiče se poljoprivrednike da reagiraju na signale s tržišta koje izaziva potražnja potrošača, a ne politike poticaja koji se odnose na količinu. Uključivanje standarda zaštite okoline, sigurnosti hrane, te zdravlja i dobrobiti životinja u višestruku usklađenost jača povjerenje potrošača i povećava održivost okoliša poljodjelstva.
   2.3.   Ruralni razvoj od 2007. do 2013.

   Buduća politika ruralnog razvoja usredotočuje se na tri ključna područja: poljoprivredno-prehrambeno gospodarstvo, okolinu, te šire ruralno gospodarstvo i stanovništvo. Nova generacija strategija i programa ruralnog razvoja oblikovat će se oko četiri osi, i to: os 1, poboljšavanje konkurentnosti sektora poljoprivrede i šumarstva; os 2, poboljšanje okoline i ruralnog krajolika; os 3, kvaliteta života u ruralnim područjima i diversifikacija ruralnoga gospodarstva; i os 4, koncept Leader.
   U osi 1 niz će se mjera usmjeriti na ljudski i fizički kapital u sektorima poljoprivrede, prehrane i šumarstva, (promicanje prenošenja znanja i inovacije), te kvalitetnu proizvodnju. Os 2 predviđa mjere zaštite i poboljšanja prirodnih resursa, kao i očuvanje sustava poljodjelstva i šumarstva visoke prirodne vrijednosti, te kulturnih krajobraza u ruralnim područjima Europe. Os 3 pomaže u razvoju lokalne infrastrukture i ljudskog kapitala u ruralnim područjima zbog poboljšanja uvjeta za rast i stvaranje radnih mjesta u svim sektorima, te diversifikacije gospodarskih djelatnosti. Os 4, utemeljena na iskustvu koncepta Leader, uvodi mogućnosti za inovativno upravljanje putem lokalno utemeljenih pristupa ruralnom razvoju „odozdo prema gore”.
   2.4.   Suočavanje s izazovima

   Ruralna područja karakterizira velika raznolikost situacija u rasponu od udaljenih ruralnih područja, koja trpe zbog depopulacije i zaostajanja u razvoju, do rubnih gradskih područja koja se nalaze pod sve većim pritiskom urbanih središta.
   Prema definiciji OECD-a, koja se temelji na gustoći stanovništva, ruralne regije (2) predstavljaju 92 % područja EZ-a. Osim toga, 19 % stanovništva živi u pretežno ruralnim regijama, a 37 % u znatnije ruralnim regijama. Te regije stvaraju 45 % bruto dodane vrijednosti, (BDV-a), u EU-u i osiguravaju 53 % radnih mjesta, ali naginju k zaostajanju za područjima, koja nisu ruralna, što se tiče broja socioekonomskih pokazatelja, uključujući i one strukturne. U ruralnim je područjima dohodak po glavi stanovnika za oko jednu trećinu manji (3), stope aktivnosti žena su niže, uslužni je sektor manje razvijen, razine visokoškolskog obrazovanja su općenito niže i manji postotak kućanstava ima pristup širokopojasnom internetu. Udaljenost i perifernost glavni su problemi u nekim ruralnim regijama. Ovi nedostaci imaju tendenciju povećanja u pretežno ruralnim regijama, iako se općenita slika na razini EU-a može znatno razlikovati između država članica. Nedostatak mogućnosti, kontakata i infrastrukture za osposobljavanje predstavljaju poseban problem za žene i mladež u udaljenim ruralnim područjima.
   Proširenje je promijenilo poljoprivrednu mapu. U starim državama članicama poljoprivreda predstavlja 2 % bruto domaćega proizvoda, u novim državama članicama 3 %, a u Rumunjskoj i Bugarskoj više od 10 %. U novim državama članicama udio zaposlenih u poljoprivredi tri je puta viši, (12 %), nego u starim državama članicama (4 %). U Bugarskoj i Rumunjskoj razine zaposlenosti u poljoprivredi znatno su više.
   Poljoprivredni i prehrambeni sektor zajedno predstavljaju značajan dio gospodarstva EU-a s 15 milijuna radnih mjesta, (8,3 % ukupne zaposlenosti), i 4,4 % bruto domaćeg proizvoda. EU je najveći svjetski proizvođač hrane i pića s proizvodnjom oba sektora procijenjenom na 675 milijardi EUR. Ipak, sektor ostaje visoko polariziran i rascjepkan u pogledu veličine, sa značajnim mogućnostima i opasnostima za tvrtke. Šumarstvo i s njim povezane gospodarske grane zapošljavaju oko 3,4 milijuna ljudi s prometom od 350 milijardi EUR, ali se trenutačno iskorištava tek 60 % godišnjeg šumskog rasta.
   Poljoprivreda i šumarstvo predstavljaju 77 % korištenja zemljišta u EU-u. Ekološka postignuća poljoprivrede u očuvanju i poboljšanju prirodnih resursa posljednjih su godina neujednačena. U pogledu kvalitete vode ukupan je višak dušika od 1990. blago opao u većini starih država članica, iako neke zemlje i regije još uvijek imaju značajne pritiske zbog ispiranja hranjiva. U mnogim područjima još uvijek postoje problemi emisije amonijaka, eutrofikacije, propadanja tla i opadanja biološke raznolikosti. Ipak, sve je veći dio poljoprivrednog zemljišta namijenjen ekološkoj proizvodnji, (5,4 milijuna hektara u EU), i obnovljivim resursima (procijenjenih 1,4 milijuna hektara 2004. se koristilo za bioenergetsku proizvodnju, od toga 0,3 milijuna u okviru premije za energetske kulture i 0,6 milijuna hektara za zemljišta na ugaru). Dugoročne tendencije klimatskih promjena sve će više oblikovati modele poljodjelstva i šumarstva. S provedbom Nature 2000 napredovala je zaštita biološke raznolikosti - u tu je svrhu određeno oko 12-13 % poljoprivrednog i šumskoga zemljišta. Poljodjelski sustavi visoke prirodne vrijednosti imaju važnu ulogu u očuvanju biološke raznolikosti i staništa, te u zaštiti krajobraza i kvalitete tla. U većini država članica ovi se sustavi poljodjelstva primjenjuju na 10-30 % poljoprivrednog zemljišta. U nekim bi područjima napuštanje poljodjelstva moglo prouzročiti ozbiljne rizike za okolinu.
   Stoga se u sljedećim godinama ruralna područja suočavaju s posebnim izazovima u pogledu rasta, zaposlenosti i održivosti. Međutim, ona nude stvarne mogućnosti u obliku potencijala za rast u novim sektorima, osiguravanja ruralnih pogodnosti i turizma, njihove privlačnosti kao mjesta za život i rad, te njihove uloge kao rezervoara prirodnih resursa i visokovrijednih krajobraza.
   Poljoprivredni i prehrambeni sektori moraju iskoristiti mogućnosti, koje nude novi pristupi, tehnologije i inovacije, kako bi zadovoljili rastuće zahtjeve tržišta u Europi i širom svijeta. U prvom redu, investiranje u ključan resurs ljudskog kapitala omogućit će da ruralna područja i poljoprivredno-prehrambeni sektor s pouzdanjem gledaju u budućnost.
   Povodom oživotvorenja Lisabonske strategije, Europsko je vijeće potvrdilo, da Lisabonsku strategiju treba promatrati u širem kontekstu zahtjeva održivog razvoja, što znači, da sadašnje potrebe treba zadovoljiti bez ugrožavanja mogućnosti budućih generacija u zadovoljavanju svojih vlastitih potreba (4). Novo programsko razdoblje nudi jedinstvenu mogućnost za ponovno usmjeravanje potpore iz novog EPFRR-a na rast, zaposlenost i održivost. U tom smislu, potpuno je u skladu s Deklaracijom o vodećim načelima održivog razvoja (5) i obnovljenim Lisabonskim akcijskim planom koji teži ciljati resurse kako bi se Europa učinila privlačnijim mjestom za ulaganje i rad, promoviralo znanje i inovacija za rast, te stvaralo više i boljih radnih mjesta.
   Politika ruralnog razvoja mora pomoći ruralnim područjima u postizanju tih ciljeva u razdoblju od 2007. do 2013. godine. To zahtijeva jači strateški pristup konkurentnosti, stvaranju radnih mjesta i inovacija u ruralnim područjima, te bolje upravljanje u provedbi programa. Mora postojati povećana usredotočenost na ulaganja u ljude, znanje i iskustvo i kapital u sektorima poljoprivrede i šumarstva, usmjerenim prema budućnosti, na nove načine obavljanja ekoloških usluga korisnih za sve, te na stvaranje više i boljih radnih mjesta diversifikacijom, posebno za žene i mladež. Pomažući ruralnim područjima EU-a, da ispune svoj potencijal kao privlačna mjesta za ulaganje, život i rad, politika ruralnog razvoja može odigrati svoju ulogu u održivom razvoju europskog područja.
   3.   UTVRĐIVANJE PRIORITETA ZAJEDNICE ZA PROGRAMSKO RAZDOBLJE RURALNOG RAZVOJA OD 2007. DO 2013.

   U okviru ciljeva utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1698/2005, dolje navedene strateške smjernice određuju prioritete Zajednice u skladu s člankom 9. Uredbe. Smjernice su usmjerene na integriranje glavnih prioriteta politike u skladu sa zaključcima Europskog vijeća iz Lisabona i Göteborga. Za svaku skupinu prioriteta predstavljeni su primjeri ključnih akcija. Na temelju tih strateških smjernica svaka će država članica pripremiti svoj nacionalni strateški plan kao referentan okvir za pripremu programa ruralnog razvoja.
   Resursi namijenjeni prioritetima Zajednice za ruralni razvoj, (u okviru propisima utvrđenih granica minimalnog financiranja za svaku os), ovisit će o specifičnoj situaciji, prednostima, manama i mogućnostima svakog programskog područja. Svaki od prioriteta Zajednice i njihov doprinos ciljevima iz Lisabona i Göteborga treba se na razini države članice odraziti u nacionalnom strateškom planu i programima ruralnog razvoja. U mnogim slučajevima postojat će nacionalni ili regionalni prioriteti za specifične probleme koji se odnose na poljoprivredno-prehrambeni lanac ili na ekološku, klimatsku i geografsku situaciju poljoprivrede i šumarstva. Ruralna područja bi se možda mogla baviti i ostalim specifičnim pitanjima poput periferno-urbanoga pritiska, nezaposlenosti, udaljenosti ili niske gustoće stanovništva.
   3.1.   Poboljšavanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora

      Strateška smjernica Zajednice

   Europski sektori poljoprivrede, šumarstva i prerade živežnih namirnica imaju velik potencijal za daljnji razvoj visokokvalitetnih proizvoda s dodanom vrijednošću, koji ispunjavaju raznovrsnu i rastuću potražnju europskih potrošača i svjetskih tržišta.
   Resursi namijenjeni osi 1 trebaju doprinijeti snažnom i dinamičnom poljoprivredno-prehrambenom sektoru usmjeravanjem na prioritete prijenosa znanja, modernizacije, inovacija i kvalitete u prehrambenom lancu, te na prioritetne sektore za ulaganja u fizički i ljudski kapital.
   Radi ispunjavanja tih prioriteta države članice se potiče da potporu usmjere na ključne akcije. Takve ključne akcije mogu uključiti:

               i.

               restrukturiranje i modernizaciju poljoprivrednog sektora, što i nadalje ima važnu ulogu u razvoju mnogih ruralnih područja, posebno u novim državama članicama. Uspješna poljoprivredna prilagodba može biti ključna u poboljšanju konkurentnosti i ekološke održivosti okoliša poljoprivrednog sektora, te u povećanju zaposlenosti i rasta u s njim povezanim područjima gospodarstva. To uključuje promicanje predviđanja promjena unutar poljoprivrednog sektora u kontekstu restrukturiranja i modernizacije, te razvoja proaktivnog pristupa osposobljavanju i prekvalifikaciji poljoprivrednika, a posebno u pogledu prenosivih vještina;

               ii.

               poboljšavanje integracije u poljoprivredno-prehrambeni lanac. Europska prehrambena industrija jedna je od najkonkurentnijih i najinovativnijih, ali se suočava s povećanom svjetskom konkurencijom. U ruralnom gospodarstvu postoji značajan prostor djelovanja za stvaranje novih proizvoda i njihovo stavljanje na tržište radi zadržavanja veće vrijednosti u ruralnim područjima putem shema kvalitete i podizanja profila europskih proizvoda u prekomorskim zemljama. Korištenje savjetodavnih usluga i potpore za postizanje standarda Zajednice pridonijet će ovom integracijskom procesu. Tržišno usmjereni poljoprivredni sektor pomoći će daljnjoj konsolidaciji pozicije europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora kao glavnog poslodavca i izvora gospodarskog rasta;

               iii.

               olakšavanje inovacija i pristupa istraživanju i razvoju (IiR). Sve se više povećava važnost inovacija za poljoprivredne i poljoprivredno-prehrambene sektore, te za sektor šumarstva u Europi. Dok su velika poljoprivredno-prehrambena društva često vodeća u novim trendovima, uvođenje novih proizvoda i procesa moglo bi značajno doprinijeti postignućima manjih prerađivača i poljoprivrednih gospodarstava. Novi oblici suradnje bi mogli posebno olakšati pristup IiR-u, inovacijama i akcijama poduzetim u okviru Sedmog okvirnog programa (6);

               iv.

               poticanje preuzimanja i širenja informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT). Poljoprivredno-prehrambeni sektor kao cjelina zaostaje u preuzimanju tehnologija IKT. Posebno je to slučaj s manjim poduzećima. Prihvaćanje elektroničkog poslovanja još je uvijek na niskoj razini izvan velikih multinacionalnih poduzeća i njihovih većih dobavljača. Fondovi za razvoj ruralnih područja trebali bi nadopunjavati buduće inicijative Komisije, kao što je i2010, na područjima elektroničkog poslovanja, (posebno u odnosu na manja i srednje velika poduzeća), elektroničkih vještina i elektroničkog učenja;

               v.

               poticanje dinamičnog poduzetništva. Nedavne reforme stvorile su tržišno orijentiranu okolinu za europsku poljoprivredu, čime se nude nove mogućnosti za poljoprivredna gospodarstva. No, ostvarivanje toga gospodarskog potencijala ovisit će o razvoju strateških i organizacijskih sposobnosti. U tome značajnu ulogu može imati poticanje uključivanja mladih poljoprivrednika u zvanje;

               vi.

               razvijanje novih tržišta za poljoprivredne i šumarske proizvode. Nova tržišta mogu ponuditi višu dodanu vrijednost, posebno za kvalitetne proizvode. Potpora za ulaganja i osposobljavanje na području neprehrambene proizvodnje u okviru ruralnog razvoja može nadopuniti mjere poduzete u okviru prvog stupa stvaranjem inovativnih novih tržišta za proizvodnju ili pomaganjem razvoja obnovljivih energetskih materijala, biogoriva i prerađivačkih kapaciteta;

               vii.

               poboljšanje ekoloških postignuća poljoprivrednih gospodarstava i šumarstva. Dugotrajna će održivost ovisiti o sposobnosti proizvodnje proizvoda koje potrošači žele kupiti, uz istodobno postizanje visokih standarda zaštite okoliša. Investiranje u povećana ekološka postignuća također može dovesti do povećanja učinkovitosti u proizvodnji, što predstavlja korist za sve.

         Za pospješivanje smjene generacija u poljoprivredi mogu se razmatrati kombinacije mjera raspoloživih u okviru osi 1 i prilagođenih potrebama mladih poljoprivrednika.
   3.2.   Poboljšanje okoline i ruralnog područja

      Strateška smjernica Zajednice

   Radi zaštite i poboljšanja prirodnih resursa EU-a i krajobraza u ruralnim područjima, resursi namijenjeni osi 2 trebaju doprinijeti trima prioritetnim područjima na razini EU-a: biološkoj raznolikosti i očuvanju i razvoju sustava poljoprivrede i šumarstva visoke prirodne vrijednosti, te tradicionalnih poljoprivrednih krajobraza, vodi i klimatskim promjenama.
   Mjere raspoložive u okviru osi 2 treba koristiti za integraciju ovih ekoloških ciljeva i doprinijeti provedbi poljoprivredne i šumarske mreže Natura 2000, obvezi iz Göteborga za zaustavljanje opadanja biološke raznolikosti do 2010. godine, ciljevima utvrđenim Direktivom 2000/60/EZ-a Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000., kojima se određuje okvir za akciju Zajednice na području vodne politike (7), te ciljevima iz Protokola iz Kyota za ublažavanje klimatskih promjena.
   Radi ispunjavanja tih prioriteta države članice se potiče, da potporu usmjere na ključne akcije. Takve ključne akcije mogu sadržavati:

               i.

               promicanje ekoloških usluga i poljodjelske prakse koja vodi računa o dobrobiti životinja. Građani Europe od poljoprivrednika očekuju da poštuju obvezne standarde. Međutim, mnogi se također slažu da poljoprivrednike treba nagraditi ako preuzmu obveze, koje sežu i iznad toga, pa tako obavljaju usluge koje tržište samo po sebi ne bi osiguralo, a posebno kad su usmjerene na specifične resurse od posebne važnosti u kontekstu poljoprivrede i šumarstva, kao što su voda i tlo;

               ii.

               očuvanje obrađenog krajobraza i šuma. U Europi je većina vrijedne ruralne okoline proizvod poljoprivrede. Održiva praksa upravljanja zemljištem može pomoći u smanjivanju rizika povezanih s napuštanjem, dezertifikacijom i šumskim požarima, posebno u područjima s težim uvjetima gospodarenja. Odgovarajući sustavi poljoprivrede pomažu očuvati krajobraze i staništa u rasponu od močvara do suhih livada i planinskih pašnjaka. U mnogim područjima to je važan dio kulturnog i prirodnog naslijeđa, te opće privlačnosti ruralnih područja kao mjesta za život i rad;

               iii.

               borba protiv klimatskih promjena. Poljoprivreda i šumarstvo na čelu su razvoja obnovljive energije i materijalnih resursa za bioenergetske naprave. Odgovarajuća poljoprivredna i šumarska praksa može doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova i očuvanju efekta poniranja ugljika i organske tvari u sastav tla, te pomoći u prilagođavanju učincima klimatskih promjena;

               iv.

               konsolidiranje doprinosa ekološkom poljodjelstvu. Ekološko poljodjelstvo predstavlja holistički pristup održivoj poljoprivredi. U tom smislu njegov doprinos ekološkim ciljevima i ciljevima dobrobiti životinja može se još pojačati;

               v.

               poticanje korisnih ekološko/gospodarskih inicijativa. Osiguravanje ekoloških dobara, posebno poljoprivredno-ekološkim mjerama, može doprinijeti identitetu ruralnih područja i njihovih prehrambenih proizvoda. One mogu stvoriti osnovu za rast i zaposlenost koju osigurava turizam i omogućavaju ruralne pogodnosti, posebno kad su povezani s diversifikacijom u sektoru turizma, obrta, osposobljavanja ili neprehrambenom sektoru;

               vi.

               promicanje teritorijalne ravnoteže. Programi ruralnog razvoja mogu dati značajan doprinos privlačnosti ruralnih područja. Također mogu pomoći osigurati da se u konkurentskom gospodarstvu, utemeljenom na znanju, očuva održiva ravnoteža između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s ostalim programskim osima, mjere zemljišnog upravljanja mogu pozitivno doprinijeti prostornoj raspodjeli gospodarske djelatnosti i teritorijalne kohezije.

         3.3.   Poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima i poticanje diversifikacije ruralnog gospodarstva

      Strateška smjernica Zajednice

   Resursi namijenjeni područjima diversifikacije ruralnoga gospodarstva i kvaliteti života u ruralnim područjima u okviru osi 3 trebaju doprinijeti sveobuhvatnom prioritetu stvaranja mogućnosti zapošljavanja i uvjeta rasta. Raspon mjera raspoloživih u okviru osi 3 potrebno je posebno koristiti za promicanje izgradnje kapaciteta, stjecanja vještina i organizacije za razvoj lokalne strategije, te za pomoć i osiguravanju da ruralna područja ostanu privlačna i budućim generacijama. U promociji osposobljavanja, informiranja i poduzetništva treba uzeti u obzir posebne potrebe žena, mladeži i starijih radnika.
   Radi ispunjavanja tih prioriteta, države članice se potiče da potporu usmjere na ključne akcije. Takve ključne akcije mogu uključivati:

               i.

               povećanje gospodarske aktivnosti i stopa zaposlenosti u širem ruralnom gospodarstvu. Diversifikacija je potrebna za rast, zaposlenost i održiv razvoj u ruralnim područjima, pa na taj način pridonosi boljoj teritorijalnoj ravnoteži u gospodarskom i socijalnom smislu. Turizam, obrti i osiguravanje ruralnih pogodnosti sektori su rasta u mnogim regijama i nude mogućnosti kako za diversifikaciju na poljoprivrednom dobru za djelatnosti izvan poljoprivrede, tako i za razvoj mikro poduzeća u ruralnom gospodarstvu u širem smislu;

               ii.

               poticanje ulaska žena na tržište rada. U mnogim ruralnim područjima neprikladna briga o djeci stvara posebne prepreke. Lokalne inicijative za razvoj ustanova za brigu o djeci mogu olakšati pristup tržištu rada. To može uključivati razvoj infrastrukture za brigu o djeci, potencijalno u kombinaciji s inicijativama za poticanje stvaranja malih poduzeća koja se odnose na ruralne djelatnosti i lokalne usluge;

               iii.

               oživljavanje sela. Integrirane inicijative koje kombiniraju diversifikaciju, stvaranje poduzeća, investiranje u kulturno naslijeđe, infrastrukturu za lokalne usluge i obnovu mogu doprinijeti poboljšavanju kako gospodarskih mogućnosti, tako i kvalitete života;

               iv.

               razvoj mikro-poduzeća i obrta koji se mogu zasnivati na tradicionalnim vještinama ili mogu uvesti nove sposobnosti, posebno u kombinaciji s kupnjom opreme, osposobljavanjem i podučavanjem i tako pomažu promicanju poduzetništva i razvoju gospodarske strukture;

               v.

               osposobljavanje mladeži za vještine potrebne za diversifikaciju lokalnoga gospodarstva koje se može uklopiti u potrebu za turizmom, rekreacijom, ekološkim uslugama, tradicionalnom ruralnom praksom i kvalitetnim proizvodima;

               vi.

               poticanje preuzimanja i širenja IKT-a. Preuzimanje i širenje IKT-a u ruralnim su područjima bitni za diversifikaciju, te za lokalni razvoj, osiguravanje lokalnih usluga i promicanje elektroničkog uključivanja. Ekonomija razmjera može se u selima postići inicijativama IKT-a u kombinaciji s IT-opremom, umrežavanjem i osposobljavanjem za elektroničke vještine putem struktura zajednice. Takve inicijative mogu znatno olakšati preuzimanje IT-a od strane lokalnih poljoprivrednih gospodarstava i ruralnih poduzeća, kao i usvajanje elektroničkog poslovanja, te elektroničke trgovine. Radi prevladavanja nedostataka lokacije potrebno je u cijelosti iskoristiti mogućnosti koje nude internet i širokopojasne komunikacije, a poduprte su, na primjer, regionalnim programima u okviru Strukturnih fondova;

               vii.

               razvoj osiguravanja i inovativnog korištenja obnovljivih izvora energije može doprinijeti stvaranju novih tržišta za poljoprivredne i šumarske proizvode, osiguravanju lokalnih usluga i diversifikaciji ruralnoga gospodarstva;

               viii.

               poticanje razvoja turizma. Turizam je glavni sektor rasta u mnogim ruralnim područjima i može se zasnivati na kulturnom i prirodnom naslijeđu. Povećano korištenje IKT-a u turizmu za rezervacije, promociju, marketing, oblikovanje usluga i rekreacijske aktivnosti može pomoći u povećavanju broja posjetitelja i duljine boravka, posebno kad to osigurava povezanost s manjim infrastrukturama i potiče seoski turizam;

               ix.

               poboljšanje lokalne infrastrukture, posebno u novim državama članicama. U sljedećim će se godinama poduzeti značajna ulaganja u glavne telekomunikacijske, transportne, energetske i vodne infrastrukture. Na raspolaganju će biti znatna potpora iz Strukturnih fondova, u rasponu od transeuropskih mreža do razvoja veza s poslovnim ili znanstvenim parkovima. Za potpuno ostvarenje multiplikatorskog učinka u pogledu zaposlenosti i rasta, male lokalne infrastrukture, poduprte u okviru programa ruralnog razvoja, mogu imati značajnu ulogu u povezivanju tih glavnih ulaganja s lokalnim strategijama za diversifikaciju i razvoj potencijala poljoprivrednog i prehrambenog sektora.

         3.4.   Izgradnja lokalnih kapaciteta za zapošljavanje i diversifikaciju

      Strateška smjernica Zajednice

   Resursi namijenjeni osi 4, (koncept Leader), trebaju doprinijeti prioritetima osi 1 i 2, i posebno osi 3, a također imati važnu ulogu u horizontalnom prioritetu poboljšavanja upravljanja i aktiviranja endogenog razvojnoga potencijala ruralnih područja.
   Potpora u okviru osi 4 nudi mogućnost da se u kontekstu strategije lokalnog razvoja, koju vodi zajednica i koja se temelji na lokalnim potrebama i prednostima, kombiniraju sva tri cilja - konkurentnost,okolina i kvaliteta življenja/diversifikacija. Integrirani pristupi koji uključuju poljoprivrednike, šumare i druge ruralne aktere mogu štititi i unaprijediti lokalno prirodno i kulturno naslijeđe, povećati ekološku osviještenost, te promicati posebne proizvode, turizam i obnovljive resurse i energiju, te ulagati u njih.
   Radi ispunjavanja tih prioriteta, države članice se potiče da potporu usmjere na ključne akcije. Takve ključne akcije mogu uključivati:

               i.

               izgradnju kapaciteta lokalnog partnerstva, poticanje i promicanje stjecanja vještina, što može pomoći u aktiviranju lokalnog potencijala;

               ii.

               promicanje javno-privatnog partnerstva. Osobito će koncept Leader i dalje imati važnu ulogu u poticanju inovativnih pristupa ruralnom razvoju i povezivanju privatnog i javnog sektora;

               iii.

               promicanje suradnje i inovacije. Lokalne inicijative poput koncepta Leader i potpore za diversifikaciju mogu imati bitnu ulogu u povezivanju ljudi novim idejama i pristupima, u poticanju inovacija i poduzetništva, te mogu promicati uključenost i osiguravanje lokalnih usluga. On-line usluge mogu pomoći širenju znanja, razmjeni dobre prakse i inovacijama kod ruralnih proizvoda i usluga;

               iv.

               poboljšavanje lokalnog upravljanja. Koncept Leader može pomoći u poticanju inovativnih pristupa u povezivanju poljoprivrede, šumarstva i lokalnoga gospodarstva, a time i diversifikaciji gospodarske osnove i jačanju socioekonomske strukture ruralnih područja.

         3.5.   Osiguravanje dosljednosti u programiranju

      Strateška smjernica Zajednice

   Pri izradi svojih nacionalnih strategija države članice trebaju osigurati najveće moguće sinergije između i unutar osi, te izbjegavanje potencijalnih proturječnosti. Prema potrebi mogu razvijati integrirane pristupe. Također će razmisliti kako uzeti u obzir ostale strategije na razini EU-a, poput Akcijskog plana za ekološku hranu i poljodjelstvo, obveze prema povećanoj uporabi obnovljivih resursa energije (8), potrebe razvijanja srednje i dugoročne strategije EU-a za borbu protiv klimatskih promjena (9) i potrebe predviđanja mogućih utjecaja na poljodjelstvo i šumarstvo, Šumarske strategije EU-a i Akcijskog plana, (koji može pomoći rastu i zapošljavanju, te ciljevima održivosti), te prioritete predviđene Šestim akcijskim programom o okolišu utvrđenim Odlukom br. 1600/2002/EZ-a Europskog parlamenta i Vijeća (10), a posebno prioritete koji zahtijevaju tematske ekološke strategije zaštite okoliša (zaštita tla, zaštita i očuvanje morske okoline, održivo korištenje pesticida, onečišćenje zraka, urbana okolina, održivo korištenje resursa i recikliranje otpada).
   Na razini EU-a i država članica raspoloživo je nekoliko načina za poboljšavanje upravljanja i provođenja politike. Tehnička pomoć se može upotrijebiti za stvaranje europske i nacionalnih mreža kao platformi za razmjenu najbolje prakse i ekspertize o svim vidovima oblikovanja, upravljanja i provedbe politike između interesnih skupina. U pripremanju nacionalnih strategija treba uzeti u obzir informacije i javno objavljivanje radi osiguravanja ranog uključivanja različitih sudionika, te ih razraditi za kasnije faze provedbe.
   3.6.   Komplementarnost instrumenata Zajednice

      Strateška smjernica Zajednice

   Potrebno je poticati sinergiju između strukturne politike, politike zapošljavanja, te politike ruralnog razvoja. U tom kontekstu države bi članice trebale osigurati komplementarnost i usklađenost mjera koje treba financirati iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda, Europskog ribarskog fond i EPFRR-a u određenom području djelatnosti. Najvažnije vodeće principe u pogledu linije razgraničenja i koordinacijskih mehanizama između mjera, koje podupiru različiti fondovi, treba utvrditi nacionalnim strateškim referentnim okvirom i nacionalnim strateškim planom.
   Za infrastrukturna ulaganja vodeće načelo može biti opseg intervencije. Na primjer, za ulaganja u transport i drugu infrastrukturu na razini države članice, regionalnoj ili subregionalnoj razini koristili bi se instrumenti kohezijske politike, dok bi se na lokalnoj razini mogla koristiti mjera osnovnih usluga u okviru osi 3, koja osigurava vezu između lokalnih i regionalnih razina.
   U pogledu razvoja ljudskog kapitala, potpora u okviru ruralnog razvoja usmjerila bi se na poljoprivrednike i gospodarske aktere koji su uključeni u diversifikaciju ruralnoga gospodarstva. Stanovništvo ruralnih područja moglo bi primati potporu kao dio integriranog pristupa „odozdo prema gore”. Mjere u tim područjima treba provesti u potpunoj usklađenosti s ciljevima Europske strategije zapošljavanja utvrđenih Integriranim smjernicama za rast i zaposlenost, i usuglašenosti s mjerama poduzetim na temelju programa nacionalnih reformi u okviru lisabonskog procesa. Radni program Obrazovanje i usavršavanje 2010 teži ostvarivanju lisabonskih ciljeva u pogledu obrazovanja i usavršavanja. Srž tog programa je učenje tijekom cijelog života, a primjenjuje se na sve razine i vrste obrazovanja i usavršavanja, uključujući sektore poljoprivrede i šumarstva, te poljoprivredno-prehrambeni sektor.
   4.   SUSTAV IZVJEŠĆIVANJA

   Uredba (EZ) br. 1698/2005 predviđa strateško nadziranje strategije Zajednice i nacionalnih strategija. Osnova za izvještavanje o uspjehu bit će zajednički okvir za nadziranje i vrednovanje koji će se utvrditi u suradnji s državama članicama.
   Okvir će osigurati ograničen broj zajedničkih pokazatelja i zajedničku metodologiju. Dopunit će se pokazateljima specifičnim za program koji će odražavati značaj svakog programskog područja.
   Zajednički skup pokazatelja omogućit će objedinjavanje outputa, rezultata i učinaka na razini EU-a, te pomoći u procjenjivanju napretka u ostvarivanju prioriteta Zajednice. Osnovni pokazatelji definirani na početku programskog razdoblja omogućit će procjenu početne situacije i stvoriti temelj za razvoj programske strategije.
   Vrednovanje će se odvijati na stalnoj osnovi i na programskoj će razini obuhvaćati vrednovanje ex ante, vrednovanje na polovici procesa i vrednovanje ex post, te drugo vrednovanje koje se smatra korisnim za poboljšavanje upravljanja programom i njegovog učinka. Pratit će ih tematske studije i sinteze vrednovanja na razini Zajednice, kao i aktivnosti europske mreže za ruralni razvoj kao platforme za razmjenu i izgradnju kapaciteta za vrednovanje u državama članicama. Razmjena dobre prakse i širenje rezultata vrednovanja može značajno doprinijeti učinkovitosti ruralnog razvoja. U tom bi pogledu europska mreža trebala imati središnju ulogu u olakšavanju kontakata.

      (1)  Zaključci predsjedništva Europskog vijeća iz Luksemburga, (12. i 13. prosinca 1997.), Berlina, (24. i 25. ožujka 1999.) i Bruxellesa (24. i 25. listopada 2002.).

      (2)  Definicija OECD-a temelji se na udjelu stanovništva koje živi u ruralnim zajednicama (tj. s manje od 150 stanovnika na km2) u određenoj regiji NUTS-a III. Vidjeti proširenu procjenu učinaka - SEK(2004) 931. To je jedina međunarodno priznata definicija ruralnih područja. Ipak, u nekim slučajevima ona ne uzima u potpunosti u obzir stanovništvo koje živi u gušće naseljenim ruralnim područjima, posebno u rubnim gradskim područjima. U okviru tih smjernica ona se koristi samo u statističke i opisne svrhe.

      (3)  Izmjereno prema BDP-u po paritetu kupovne snage.

      (4)  Zaključci predsjedništva Europskog vijeća u Bruxellesu (22. i 23. ožujka 2005.).

      (5)  Zaključci predsjedništva Europskog vijeća u Bruxellesu (16. i 17. lipnja 2005.).

      (6)  U ovom kontekstu također treba uzeti u obzir rad Stalnoga odbora za poljoprivredna istraživanja.

      (7)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Odlukom br. 2455/2001/EZ-a (SL L 331, 15.12.2001., str. 1.).

      (8)  Zaključci predsjedništva Europskog vijeća iz Bruxellesa (25. i 26. ožujka 2004.).

      (9)  Zaključci predsjedništva Europskog vijeća iz Bruxellesa (22. i 23. ožujka 2005.).

      (10)  SL L 242, 10.9.2002., str. 1.


title: Odluka Komisije od 10. lipnja 2014. o imenovanju člana Odbora za lijekove za rijetke bolesti  Tekst značajan za EGP

text:
               11.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 176/5

         ODLUKA KOMISIJE
   od 10. lipnja 2014.
   o imenovanju člana Odbora za lijekove za rijetke bolesti
   (Tekst značajan za EGP)
   2014/C 176/05
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 141/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1999. o lijekovima za rijetke bolesti (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske agencije za lijekove od 14. ožujka 2014.,
   budući da:

               (1)

               Mandat jednog člana Odbora za lijekove za rijetke bolesti, dalje u tekstu „Odbor”, osnovanog u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 141/2000, istječe 31. kolovoza 2014. Stoga je potrebno imenovati jednog člana Odbora.

               (2)

               Europska agencija za lijekove preporučila je jednu osobu za imenovanje.

               (3)

               Član Odbora trebao bi biti imenovan za razdoblje od tri godine koje počinje 1. rujna 2014.,

         ODLUČILA JE:
   Jedini članak
   Ovime se na preporuku Europske agencije za lijekove kao člana Odbora za razdoblje od tri godine od 1. rujna 2014. imenuje:
   prof. Bruno SEPODES

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2014.

            Za Komisiju

            u ime predsjednika

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  SL L 18, 22.1.2000., str. 1.


title: Odluka Vijeća 2007/551/ZVSP/PUP od 23. srpnja 2007. o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) zračnih prijevoznika Ministarstvu domovinske sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država (MDS) (Sporazum PIP iz 2007. godine)

text:
               19/Sv. 10

               HR

               Službeni list Europske unije

               122

         32007D0551

               L 204/16

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA 2007/551/ZVSP/PUP
   od 23. srpnja 2007.
   o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) zračnih prijevoznika Ministarstvu domovinske sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država (MDS) (Sporazum PIP iz 2007. godine)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 24. i 38.,
   budući da:

               (1)

               Sporazum između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) zračnih prijevoznika Ministarstvu domovinske sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država (MDS), sklopljen 19. listopada 2006. godine (1), ako ne bude produljen pisanim sporazumom stranaka, istječe najkasnije 31. srpnja 2007. godine.

               (2)

               Vijeće je dana 22. veljače 2007. donijelo odluku kojom ovlašćuje Predsjedništvo da, u suradnji s Komisijom, otvori pregovore o dugoročnom sporazumu o istom predmetu. Pregovori su bili uspješni i sastavljen je novi Sporazum.

               (3)

               U popratnome pismu uz novi Sporazum MDS je zajamčio zaštitu podataka iz PIP-a prenesenih iz Europske unije koji se odnose na putničke letove prema Sjedinjenim Američkim Državama ili iz njih.

               (4)

               MDS i Europska unija će, putem osobe imenovane posebno za to, povremeno ispitivati provedbu jamstava obuhvaćenih popratnim pismom kako bi obje stranke Sporazuma na temelju navedenog ispitivanja mogle poduzeti sve mjere koje smatraju potrebnima.

               (5)

               Sporazum bi se trebao potpisati podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (6)

               Člankom 9. Sporazuma utvrđuje se da će se Sporazum privremeno primjenjivati od datuma potpisivanja. Države članice bi stoga trebale početi provoditi njegove odredbe od navedenog datuma u skladu s važećim nacionalnim pravom. U tu će svrhu u trenutku potpisivanja Sporazuma biti sastavljena Izjava,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovime se u ime Europske unije odobrava potpisivanje Sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i prijenosu Ministarstvu domovinske sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država (MDS) podataka zračnih prijevoznika iz popisa imena putnika (PIP) koji putuju zračnim prijevozom (Sporazum o PIP-u iz 2007.), podložno sklapanju navedenoga Sporazuma.
   Tekst Sporazuma, popratno pismo MDS-a i pismo odgovora EU-a na popratno pismo prilažu se ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovime se Predsjednik Vijeća ovlašćuje imenovati osobu (osobe) opunomoćenu (opunomoćene) za potpisivanje Sporazuma u ime Europske unije podložno njegovu sklapanju.
   Članak 3.
   U skladu s člankom 9. Sporazuma i u očekivanju njegova stupanja na snagu odredbe Sporazuma primjenjuju se privremeno od datuma potpisivanja, sukladno važećem nacionalnom pravu. Priložena Izjava o privremenoj primjeni mora biti dana u trenutku potpisivanja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 2007.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. AMADO

      (1)  SL L 298, 27.10.2006., str. 29.
   Izjava u ime Europske unije uz sporazum između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) zračnih prijevoznika Ministarstvu domovinske sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država (MDS) (Sporazum o PIP-u iz 2007.)
   „Ovaj Sporazum, koji ne odstupa od zakonodavstva EU-a ili njegovih država članica niti ga ne izmjenjuje i ne dopunjuje, države članice privremeno će primjenjivati, u dobroj vjeri i u okviru svojih postojećih nacionalnih zakona, do početka njegova stupanja na snagu.”