title: Odluka Vijeća (EU) 2017/2307 od 9. listopada 2017. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima

text:
               14.12.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 331/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/2307
   od 9. listopada 2017.
   o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvi podstavak članka 207. stavka 4. u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2017/436 (2), Sporazum između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima („Sporazum”) potpisan je 27. travnja 2017., podložno njegovu sklapanju.

               (2)

               Sporazumom Unija i Republika Čile priznaju ekvivalentnost svojih pravila o ekološkoj proizvodnji i sustava kontrola u pogledu ekoloških proizvoda.

               (3)

               Cilj je Sporazuma potaknuti trgovinu ekološkim proizvodima, prdoinijeti razvoju i širenju ekološkog sektora u Uniji i Republici Čileu i postići visoku razinu poštovanja principa ekološke proizvodnje, jamstava u pogledu sustava kontrola i integriteta ekoloških proizvoda. Cilj je također poboljšanje zaštite logotipâ ekoloških proizvoda Unije odnosno Republike Čilea te poticanje regulatorne suradnje između stranaka o pitanjima povezanima s ekološkom proizvodnjom.

               (4)

               Zajednički odbor za organske proizvode („Zajednički odbor”), osnovan na temelju članka 8. stavka 1. Sporazuma, zadužen je za određene aspekte provedbe Sporazuma. Zajednički odbor osobito ima ovlast za izmjenu popisa proizvoda iz priloga I. ili II. Sporazumu. Potrebno je dopustiti Komisiji da predstavlja Uniju u navedenom Zajedničkom odboru.

               (5)

               Radi lakšeg odobravanja izmjena popisa proizvoda iz priloga I. ili II., Komisija bi trebala biti ovlaštena da ih odobri, podložno prethodnom informiranju predstavnika država članica. Komisija bi trebala obavijestiti predstavnike država članica o tome za koje izmjene priloga I. ili II. namjerava dati suglasnost u Zajedničkom odboru te predstavnicima država članica pružiti sve relevantne informacije na temelju kojih je odlučila da se ekvivalentnost može prihvatiti.

               (6)

               Nadalje, da bi se omogućila pravovremena reakcija u slučaju da uvjeti za ekvivalentnost više nisu ispunjeni, Komisiju bi trebalo ovlastiti da jednostrano obustavi priznavanje ekvivalentnosti, podložno prethodnom informiranju predstavnika država članica.

               (7)

               Ako prigovor na stajalište koje je predstavila Komisija izrazi toliko predstavnika država članica da tvore blokirajuću manjinu, Komisija ne bi smjela odobriti izmjene popisâ proizvoda u prilozima I. i II. ni obustaviti priznavanje ekvivalentnosti. U tim slučajevima Komisija bi trebala podnijeti prijedlog na odlučivanje Vijeću, na temelju članka 218. stavka 9. Ugovora.

               (8)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Sporazum između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima odobrava se u ime Unije.
   2.   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Unije daje obavijest iz članka 15. prvog stavka Sporazuma (3).
   Članak 3.
   Komisija predstavlja Uniju u Zajedničkom odboru.
   Članak 4.
   Izmjene popisâ proizvoda u prilozima I. i II. Sporazumu u skladu s člankom 8. stavkom 3. točkom (b) Sporazuma odobrava Komisija u ime Unije.
   Prije nego što Komisija odobri takve izmjene, ona obavješćuje predstavnike država članica o očekivanom stajalištu Unije pružanjem opisnog dokumenta o rezultatima procjene ekvivalentnosti provedene s obzirom na novi ili ažurirani popis proizvoda iz priloga I. ili II., uključujući:

               (a)

               popis predmetnih proizvoda, zajedno s naznakom očekivanih količina za izvoz u Uniju;

               (b)

               pravila proizvodnje koja se primjenjuju na predmetne proizvode u Republici Čileu, zajedno s naznakom o tome kako su riješene eventualne bitne razlike u odnosu na mjerodavne odredbe Unije;

               (c)

               prema potrebi, novi ili ažurirani kontrolni sustav koji se primjenjuje na predmetne proizvode s naznakom o tome kako su riješene eventualne bitne razlike u odnosu na mjerodavne odredbe Unije;

               (d)

               sve ostale informacije koje Komisija smatra relevantnima.

         Ako broj predstavnika država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu u skladu s člankom 238. stavkom 3. točkom (a) drugim podstavkom Ugovora usprotivi, Komisija podnosi prijedlog u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora.
   Članak 5.
   Svaku odluku Unije da jednostrano suspendira, u skladu s člankom 3. stavkom 4. i stavkom 5. Sporazuma, priznanje ekvivalentnosti zakona i propisa navedenih u Prilogu IV. Sporazumu, uključujući ažurirane i pročišćene verzije tih zakona i propisa iz Priloga V. Sporazumu, donosi Komisija.
   Prije nego što Komisija donese takvu odluku, obavještava predstavnike država članica u skladu s postupkom utvrđenim u članku 4. ove Odluke.
   Članak 6.
   Ova Odluka stupa na snagu dana 1. siječnja 2018.

      Sastavljeno u Luxembourgu 9. listopada 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. KIISLER

      (1)  Suglasnost od 14. rujna 2017. (još nije objavljena u Službenom listu).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2017/436 od 6. ožujka 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima (SL L 67, 14.3.2017., str. 33.).

      (3)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.


title: Provedbena odluka Vijeća (EU) 2017/2351 od 9. kolovoza 2016. o izricanju novčane kazne Španjolskoj zbog nepoduzimanja učinkovitih mjera za rješavanje prekomjernog deficita

text:
               16.12.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 336/27

         PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/2351
   od 9. kolovoza 2016.
   o izricanju novčane kazne Španjolskoj zbog nepoduzimanja učinkovitih mjera za rješavanje prekomjernog deficita
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (1), a posebno njezin članak 6.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je odlukom donesenom 12. srpnja 2016., na temelju članka 126. stavka 8. Ugovora, utvrdilo da Španjolska nije poduzela učinkovite mjere za ispravljanje prekomjernog deficita kao odgovor na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora.

               (2)

               Na temelju odluke Vijeća od 12. srpnja 2016., kojom je utvrđeno da Španjolska nije poduzela učinkovite mjere za ispravljanje prekomjernog deficita, Komisija bi Vijeću trebala preporučiti izricanje novčane kazne.

               (3)

               Novčana kazna koju bi trebalo izreći Španjolskoj u načelu bi trebala iznositi 0,2 % njezina BDP-a u prethodnoj godini, no njezin se iznos može smanjiti ili se ona može ukinuti zbog iznimnih ekonomskih prilika ili na temelju obrazloženog zahtjeva dotične države članice.

               (4)

               BDP Španjolske u 2015. iznosio je 1 081,19 milijardi EUR te 0,2 % tog BDP-a odgovara iznosu od 2 162,38 milijuna EUR.

               (5)

               U skladu s člankom 2. točkom 3. Uredbe (EU) br. 1173/2011, „iznimne ekonomske prilike” znači prilike u kojima se višak državnog deficita iznad referentne vrijednosti smatra iznimnim u smislu članka 126. stavka 2. točke (a) druge alineje Ugovora i kako je to navedeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1467/97 (2). U skladu s potonjom uredbom, takav višak izniman je ako proizlazi i. iz neuobičajenog događaja koji je izvan kontrole dotične države članice i ima značajan učinak na financijski položaj opće države ili ii. iz snažnoga gospodarskog pada, što znači negativna godišnja stopa rasta BDP-a ili kumulativni gubitak proizvodnje tijekom dugotrajnog razdoblja vrlo niskoga godišnjega rasta BDP-a u odnosu na njegov potencijalni rast.

               (6)

               Ocjenom primjene gore navedenih uvjeta na Španjolsku dolazi se do sljedećih zaključaka:

                           —

                           Nakon deset uzastopnih tromjesečja negativnog rasta realnog BDP-a gospodarski rast ponovno je započeo u trećem tromjesečju 2013. Rast realnog BDP-a dostigao je 1,4 % u 2014. te se povećao na 3,2 % u 2015. Prema ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije 2016. očekuje se da će rast realnog BDP-a dosegnuti 2,9 % u 2016. Riječ je o povećanju za 0,3 postotna boda u odnosu na proljetnu prognozu Komisije 2016., koje je potaknuto javnom i privatnom potrošnjom većom od očekivane u prvom tromjesečju godine. Slijedom toga, u razdoblju koje je obuhvaćeno Preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. (to jest 2013.–2016.) nije bilo snažnoga gospodarskog pada.

                           —

                           Nadalje, u razdoblju 2013.–2016. nisu zabilježeni nikakvi neuobičajeni događaji izvan kontrole vlade sa značajnim učinkom na javne financije. Premda je španjolska inflacija zabilježila nižu razinu od očekivane, a u 2014. čak je bila negativna, njezin učinak na javne financije nije bio značajan jer je u velikoj mjeri nadoknađen rastom realnog BDP-a većim od očekivanog, a brzo otvaranje novih radnih mjesta i struktura rasta koji se temelji pretežno na poreznim prihodima doprinijeli su smanjenju deficita.

               (7)

               Stoga ne postoje iznimne ekonomske prilike koje bi opravdavale smanjenje iznosa novčane kazne.

               (8)

               Španjolska je 13. srpnja 2016. Komisiji podnijela obrazloženi zahtjev u kojem se od nje zahtijeva da Vijeću preporuči određivanje iznosa novčane kazne jednakog nuli. Španjolska je u prilog svojem zahtjevu navela sljedeće razloge:
               Španjolska podsjeća na važne rezultate u provedbi dalekosežnog reformskog programa usprkos vrlo zahtjevnom gospodarskom kontekstu, koji je odlučno doprinio snažnom oporavku gospodarske aktivnosti i otvaranju radnih mjesta te ispravljanju akumuliranih neravnoteža. Naglašava i znatan fiskalni napor koji je proveden u razdoblju nakon krize te negativni učinak niske i čak negativne inflacije na proces fiskalne prilagodbe i gospodarstvo u cjelini. Navedeni su i metodološki problemi zato što tekućom metodologijom navodno nije moguće ocijeniti usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu kako bi se uzeli u obzir neočekivani učinci negativne inflacije ili precizno izmjerio potencijalni rast BDP-a u slučaju Španjolske. Konačno, Španjolska izvješćuje o poduzetim mjerama i preuzetim obvezama s ciljem smanjivanja javnog deficita u 2016. te potvrđuje svoju predanost ispravljanju prekomjernog deficita u 2017.

               (9)

               Procjena gore navedenih argumenata dovodi do zaključaka u nastavku.

               (10)

               Španjolsko se gospodarstvo posljednjih godina znatno promijenilo, zahvaljujući i reformama provedenima u zahtjevnom gospodarskom okruženju kojima su olakšane postojeće nefleksibilnosti tržišta rada i proizvoda. Uspješnim završetkom programa financijske pomoći s ciljem rekapitalizacije financijskih institucija u Španjolskoj početkom 2014. i temeljitim strukturnim reformama koje su provedene u isto vrijeme stvoreni su zdravi temelji za gospodarski oporavak. Španjolska je i po završetku programa nastavila provoditi strukturne reforme, među ostalim i reformu okvira stečajnog postupka, dovršetak restrukturiranja bankarskog sektora, reformu javne uprave i stvaranje neovisnog fiskalnog vijeća. Tim je reformama, uz pomoć monetarne politike i ojačanog okvira upravljanja europodručjem, ponovno otvoren put priljevu kapitala i boljim financijskim uvjetima. S pokretanjem rasta u drugoj polovini 2013. poboljšalo se unutarnje i vanjsko uravnoteženje, čemu je doprinio i rast konkurentnosti kao posljedica reformi. Oporavak prati intenzivno otvaranje novih radnih mjesta, čemu doprinosi nastavak ograničavanja plaća i učinak reformi tržišta rada. Bez obzira na napredak u pogledu uravnoteživanja gospodarstva, još su prisutni znatni izazovi jer i dalje visoka razina privatnog i javnog duga, koja se odražava u vrlo visokoj razini neto vanjskih obveza, izlaže Španjolsku rizicima koji proizlaze iz promjena raspoloženja tržišta, a vrlo visoka nezaposlenost i dalje sprječava gospodarsku prilagodbu.

               (11)

               Iako Španjolska nije poduzela učinkovite mjere za rješavanje prekomjernog deficita u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013., treba priznati da je Španjolska već uložila znatne fiskalne napore radi ispravljanja svojeg prekomjernog deficita u proračunu za 2012. te, u manjoj mjeri, u proračunu za 2013. Nakon tog znatnog fiskalnog strukturnog napora slijedila je iscrpljenost zbog konsolidacije istaknuta u odluci Vijeća od 12. srpnja 2016., a pojavila se nakon teških gospodarskih uvjeta koji su ugrozili socijalnu koheziju. Doista, Španjolska, usprkos snažnom oporavku gospodarstva od trećeg tromjesečja 2013., i dalje je trpjela nepovoljne gospodarske uvjete tijekom razdoblja obuhvaćenog posljednjom preporukom Vijeća. Proizvodni jaz dosegao je – 8.5 % potencijalnog BDP-a u 2013., ali je, bez obzira na nagli oporavak, u 2015. i dalje bio uglavnom negativan i iznosio je – 4.0 %. Stopa nezaposlenosti dosegla je najvišu vrijednost od 26,1 % u 2013., a socijalna isključenost i nejednakost pogoršale su se nakon krize te se ukupni udio ljudi koji su izloženi riziku od siromaštva i socijalne isključenosti popeo na 29,2 % u 2014., što je jedna od najviših stopa u Uniji.

               (12)

               U tom kontekstu, iako su neke od mjera poduzetih posljednjih godina imale izravan negativan učinak na javne financije, one mogu doprinijeti rastu i zaposlenosti srednjoročno i dugoročno, a time i održivosti javnih financija. Oslobođenja od plaćanja doprinosa za socijalnu sigurnost i rabati doprinijeli su stalnom deficitu proračuna opće države, ali je na taj način u određenoj mjeri zadržana socijalna kohezija usmjeravanjem na osobe s niskim primanjima, radnike slabijih kvalifikacija i nove ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Porezne reforme donesene krajem 2014., premda nedovoljno financirane, usmjerene su stvaranju strukture poreza koja potiče rast te poboljšanju poreznog upravljanja i jednakosti.

               (13)

               Dobrodošla je činjenica što je španjolska vlada, u statusu tehničke vlade, na temelju Preporuke Komisije od 9. ožujka 2016. o mjerama koje Španjolska treba poduzeti kako bi osigurala pravodobno ispravljanje svojeg prekomjernog deficita u 2016. poduzela mjere za smanjenje deficita. Konkretno je vlada, kako bi u domaćem zakonodavstvu provela odredbe o primjeni fiskalne discipline na razini regionalnih vlada, 6. travnja od 12 regionalnih vlada zatražila da odobre smanjenja odobrenih proračunskih sredstava kako bi se osiguralo poštovanje njihovih ciljeva u pogledu deficita za 2016. Premda su smanjenja rashoda za 2016. koja su te vlade dosad donijele znatno ispod očekivanog iznosa navedenog u programu stabilnosti 2016., španjolska središnja vlada odobrila je smanjenje odobrenih proračunskih sredstava za oko 0,2 % BDP-a. Španjolska tehnička vlada najavila je 13. srpnja svoju predanost provedbi dodatnih dobrodošlih mjera za smanjenje deficita. S prihodovne strane predviđene su izmjene zakona o porezu na dobit poduzeća, koje se trebaju donijeti čim se uspostavi nova vlada, kako bi se nadoknadio gubitak prihoda od oko 0,5 % BDP-a koji se očekuje u 2016. nakon izmjena uredbe o plaćanju u obrocima (pagos fraccionados) poreza na dobit poduzeća, čime bi se osigurao prihod od poreza na dobit poduzeća na razini koja se očekuje u programu stabilnosti 2016. S rashodovne strane pomicanjem datuma zaključenja fiskalne godine za središnju vladu, donesenim 14. srpnja, može se pomoći ograničiti kretanje rashoda u drugoj polovini 2016. Te su mjere i dalje podložne znatnim rizicima provedbe, posebno u pogledu pravodobnog donošenja potrebnih izmjena zakona o porezu na dobit poduzeća u parlamentu, a nije poznato hoće li se njima uspjeti nadoknaditi očekivani manjak prihoda od poreza na dobit poduzeća. Vlada se obvezala i donijeti dodatne mjere protiv poreznih prijevara.

               (14)

               U obrazloženom zahtjevu Komisiji Španjolska je istaknula i negativni učinak niske i čak negativne inflacije na proces fiskalne prilagodbe i gospodarstvo u cjelini. Kako se navodi u Odluci Vijeća od 12. srpnja 2016., inflacija u Španjolskoj u razdoblju 2013.–2015. (kako je izmjerena deflatorom BDP-a) doista je bila znatno ispod vrijednosti u osnovnom makroekonomskom scenariju na kojem se ta preporuka temelji (u 2014. je čak bila i negativna, – 0,4 %). Međutim negativan učinak niske ili čak negativne inflacije na fiskalne rezultate Španjolske uglavnom je ublažen rastom realnog BDP-a koji je bio veći od očekivanog.

               (15)

               Španjolska navodi i metodološke probleme zato što tekućom metodologijom ocjenjivanja provedbe učinkovitih mjera navodno nije moguće uzeti u obzir neočekivane učinke negativne inflacije ili precizno izmjeriti potencijalni rast BDP-a u slučaju Španjolske. U pogledu moguće preniske procjene strukturnog napora Španjolske treba imati na umu da Komisija pri procjeni potencijalnog rasta primjenjuje zajednički dogovorenu metodologiju funkcije proizvodnje, koju je potvrdilo Vijeće. U pogledu učinka negativne inflacije Komisija u analizi potvrđuje da metodologija dogovorena za fiskalni nadzor – koja se temelji na ispravku iznosa ukupnog salda procjenama potencijalne proizvodnje – u slučaju šoka negativne inflacije može dovesti do preniske procjene strukturnog napora. Taj se pristup međutim nadopunjuje takozvanim mjerenjem fiskalnog napora odozdo prema gore, kojim se ocjenjuje jesu li ostvareni ciljevi u pogledu rashoda te jesu li provedene planirane diskrecijske mjere s prihodovne strane. Za razliku od promjene strukturnog salda, navedenim će se mjerenjem odozdo prema gore fiskalni napor nakon dezinflacijskog šoka vjerojatno previsoko procijeniti. U slučaju Španjolske primjenom metodologije odozdo prema gore pokazuje se da u razdoblju 2013.–2015. nije ostvaren nikakav kumulativni napor, u suprotnosti s preporučenim kumulativnim strukturnim naporom od 3,0 % BDP-a.

               (16)

               Uzimajući u obzir obrazloženi zahtjev Španjolske te prethodne argumente, a posebno duboke strukturne reforme koje je španjolska vlada provodila od 2012. i koje se i dalje provode, zahtjevno gospodarsko okruženje tijekom razdoblja obuhvaćenog preporukom Vijeća iz lipnja 2013., predanost smanjenju deficita koju je u obrazloženom zahtjevu navela španjolska tehnička vlada te konsolidacijske mjere koje su uvedene nakon Preporuke Komisije od 9. ožujka 2016. o mjerama koje Španjolska treba poduzeti kako bi osigurala pravodobno ispravljanje svojeg prekomjernog deficita, smatra se da je opravdano ukidanje novčane kazne od 0,2 % BDP-a,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Novčana kazna u iznosu od 0,2 % BDP-a, koju treba izreći Španjolskoj zbog nepoduzimanja učinkovitih mjera kao odgovor na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013., ukida se.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. kolovoza 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. LAJČÁK

      (1)  SL L 306, 23.11.2011., str. 1.

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2370 od 18. prosinca 2017. za potporu Haškom kodeksu postupanja i neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje

text:
               19.12.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 337/28

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/2370
   od 18. prosinca 2017.
   za potporu Haškom kodeksu postupanja i neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće donijelo je 12. prosinca 2003. Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”), čije poglavlje III. sadržava popis mjera za suzbijanje takvog širenja koje treba poduzeti kako unutar Unije tako i u trećim zemljama.

               (2)

               Unija aktivno provodi Strategiju i izvršava mjere navedene u njezinu poglavlju III., posebno oslobađanjem financijskih sredstava za potporu specifičnim projektima čiji je cilj jačanje sustava koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju i multilateralnih mjera izgradnje povjerenja. Haški kodeks postupanja protiv širenja balističkih projektila („Kodeks”) sastavni je dio tog sustava koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju.

               (3)

               Vijeće je 17. studenoga 2003. donijelo Zajedničko stajalište 2003/805/ZVSP (1). Tim zajedničkim stajalištem Uniju se poziva da, između ostalog, uvjeri što je više moguće zemalja da potpišu Kodeks, a posebno one koje raspolažu balističkim projektilima, kao i na daljnji razvoj i provedbu Kodeksa, posebno njegovih mjera za izgradnju povjerenja, i na promicanje što uže povezanosti između Kodeksa i sustava Ujedinjenih naroda (UN) koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju.

               (4)

               Vijeće je 8. prosinca 2008. usvojilo svoje zaključke i dokument naslovljen „Nove vrste aktivnosti Europske unije za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i sustavâ njihove isporuke”. U tom je dokumentu navedeno, između ostalog, da širenje oružja za masovno uništenje i sustavâ njihove isporuke još uvijek predstavlja jedan od najvećih sigurnosnih izazova te da je politika neširenja ključni element zajedničke vanjske i sigurnosne politike.

               (5)

               Vijeće je 18. prosinca 2008. donijelo Odluku 2008/974/ZVSP (2) za potporu Kodeksu u okviru provedbe Strategije.

               (6)

               Vijeće je 23. srpnja 2012. donijelo Odluku 2012/423/ZVSP (3). Tom odlukom omogućeno je uspješno promicanje univerzalnosti Kodeksa i usklađenosti s njegovim načelima.

               (7)

               Vijeće je 15. prosinca 2014. donijelo Odluku 2014/913/ZVSP (4). Tom odlukom doprinijelo se eksponiranosti Kodeksa i time olakšalo pristupanje novih članova Kodeksu. Prioritet je Unije nastaviti dijalog između država potpisnica i država koje nisu potpisnice, s ciljem daljnjeg promicanja univerzalnosti Kodeksa i njegove bolje provedbe i poboljšanja. Ovom Odlukom trebalo bi doprinijeti tom procesu.

               (8)

               Nastavak širenja balističkih projektila osposobljenih za isporuku oružja za masovno uništenje općenito uzrokuje sve veću zabrinutost međunarodne zajednice, a posebno tekući programi balističkih projektila na Bliskom istoku, u sjeveroistočnoj Aziji i jugoistočnoj Aziji.

               (9)

               Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda (VSUN) naglasilo je u Rezoluciji (RVSUN) 1540 (2004) i podsjetilo u RVSUN-ima 1977 (2011) i 2325 (2016) da širenje nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te sredstava njihove isporuke predstavlja prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti te je obvezalo države, među ostalim, da se suzdrže od podupiranja na bilo koji način nedržavnih aktera u razvoju, stjecanju, proizvodnji, posjedovanju, prijevozu, prijenosu ili uporabi nuklearnog, kemijskog ili biološkog oružja i sredstava njihove isporuke. Prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti uzrokovana nuklearnim, kemijskim i biološkim oružjem te sredstvima njihove isporuke potvrđena je u RVSUN-u 1887 (2009) o neširenju nuklearnog oružja i nuklearnom razoružanju,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   U skladu sa Strategijom EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”), kojom se postavlja cilj podupiranja, provedbe i jačanja multilateralnih ugovora i sporazuma o razoružanju i neširenju, Unija nastavlja podupirati univerzalizaciju, potpunu provedbu i poboljšanje Haškog kodeksa postupanja protiv širenja balističkih projektila („Kodeks”).
   2.   Aktivnosti u potporu Kodeksu, koje odgovaraju mjerama u skladu sa Strategijom, sastoje se od regionalnih i podregionalnih radionica, konferencija, stručnih posjeta, istraživanja, informiranja i komuniciranja, kao i popratnih događanja na marginama međunarodnih konferencija.
   3.   Cilj aktivnosti jest:

               (a)

               promicanje potpisivanja Kodeksa od strane sve većeg broja država i u konačnici njegove univerzalnosti;

               (b)

               podupiranje potpune provedbe Kodeksa;

               (c)

               promicanje dijaloga između država potpisnica i država koje nisu potpisnice s ciljem pomaganja izgradnje povjerenja i transparentnosti, poticanja suzdržanosti i stvaranja veće stabilnosti i sigurnosti za sve;

               (d)

               jačanje vidljivosti Kodeksa i podizanje razine svijesti javnosti o rizicima i prijetnjama koje predstavlja širenje balističkih projektila;

               (e)

               istraživanje, posebno putem akademskih studija, mogućnosti poboljšanja Kodeksa i promicanja suradnje između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su Režim kontrole raketne tehnologije, RVSUN 1540 (2004) i Registar Ujedinjenih naroda za objekte lansirane u svemir.

         4.   Detaljan opis projekata naveden je u Prilogu.
   Članak 2.
   1.   Visoki predstavnik (VP) odgovoran je za provedbu ove Odluke.
   2.   Tehničku provedbu projekata iz članka 1. stavka 2. izvršava Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS). FRS tu zadaću provodi pod odgovornošću VP-a. U tu svrhu VP sklapa potrebne aranžmane s FRS-om.
   Članak 3.
   1.   Financijski referentni iznos za provedbu projekata iz članka 1. stavka 2. iznosi 1 878 120,05 EUR.
   2.   Rashodima koji se financiraju iz iznosa navedenog u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima primjenjivima na opći proračun Unije.
   3.   Komisija nadzire ispravnost upravljanja rashodima iz stavka 2. Komisija u tu svrhu, nakon donošenja ove Odluke, sklapa sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava s FRS-om za referentni iznos. Na taj sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava primjenjuju se pravila o bespovratnim sredstvima predviđena u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Sporazumom se utvrđuje da FRS treba osigurati vidljivost doprinosa Unije, u skladu s njegovom veličinom.
   4.   Komisija nastoji sklopiti sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava iz stavka 3. što je prije moguće, a nakon stupanja na snagu ove Odluke. Ona obavješćuje Vijeće o svim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.
   Članak 4.
   1.   VP izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih izvješća koja sastavlja FRS. Ta izvješća predstavljaju temelj za evaluaciju koju provodi Vijeće.
   2.   Komisija pruža informacije o financijskim aspektima projekata navedenih u članku 1. stavku 2.
   Članak 5.
   1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   2.   Ova Odluka prestaje važiti 40 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava iz članka 3. stavka 3. Međutim, ona prestaje važiti šest mjeseci nakon stupanja na snagu ako se u tom roku ne sklopi sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         K. SIMSON

      (1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2003/805/ZVSP od 17. studenoga 2003. o univerzalizaciji i jačanju multilateralnih sporazuma na području neširenja oružja za masovno uništenje i sredstava njihove isporuke (SL L 302, 20.11.2003., str. 34.).

      (2)  Odluka Vijeća 2008/974/ZVSP od 18. prosinca 2008. za potporu Haškom kodeksu postupanja protiv širenja balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (SL L 345, 23.12.2008., str. 91.).

      (3)  Odluka Vijeća 2012/423/ZVSP od 23. srpnja 2012. za potporu neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i Zajedničkog stajališta Vijeća 2003/805/ZVSP (SL L 196, 24.7.2012., str. 74.).

      (4)  Odluka Vijeća 2014/913/ZVSP od 15. prosinca 2014. za potporu Haškom kodeksu postupanja i neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (SL L 360, 17.12.2014., str. 44.).

      (5)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

      PRILOG
      1.   CILJ

      Glavni cilj ove Odluke promicanje je, s pomoću posebnih mjera, univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Haškog kodeksa postupanja protiv širenja balističkih projektila („Kodeks”) u skladu sa Strategijom EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje.
      Ovom će se Odlukom upotpuniti diplomatski angažman Unije s državama potpisnicama i državama koje nisu potpisnice Kodeksa. U tom su smislu relevantne poruke Unije sljedeće:

                  (a)

                  za države potpisnice:

                              i.

                              važnost potpune provedbe Kodeksa, posebno putem godišnjih izjava i obavijesti prije lansiranja predviđenih u Kodeksu;

                              ii.

                              poticanje punog korištenja Kodeksom kao sredstvom za promicanje transparentnosti i povjerenja, kako na regionalnoj tako i na međunarodnoj razini, te kako bi se pomoglo u suzbijanju i sprečavanju širenja balističkih projektila osposobljenih za isporuku oružja za masovno uništenje;

                  (b)

                  za države koje nisu potpisnice:

                              i.

                              poticanje potpisivanja Kodeksa kako bi time doprinijele širim multilateralnim naporima s ciljem sprečavanja širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njihove isporuke;

                              ii.

                              iskorištavanje odredaba Kodeksa kako bi se pomoglo u ublažavanju regionalnih napetosti i izgradnji povjerenja, čime se promiče veća sigurnost za sve.

            Osim toga, ovom se Odlukom koristi za pomoć u financiranju ograničenog broja istraživačkih radova o sinergijama između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su Režim kontrole raketne tehnologije (MTCR), RVSUN 1540 (2004) i Registar Ujedinjenih naroda za objekte lansirane u svemir.
      Naposljetku, ovom Odlukom nastoji se poduprijeti tekući dijalog o politikama međunarodne zajednice u pogledu sigurnosti i održivosti u svemiru, posebno osiguravanjem ograničenog financijskog doprinosa godišnjim konferencijama o svemiru koje organizira Institut Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR) u Ženevi.
      2.   MJERE

      2.1.   Ciljevi mjera

                  (a)

                  promicanje potpisivanja Kodeksa od strane sve većeg broja država i u konačnici njegove univerzalnosti;

                  (b)

                  podupiranje potpune provedbe Kodeksa od strane država potpisnica;

                  (c)

                  promicanje dijaloga između država potpisnica i država koje nisu potpisnice, kako bi se izgradilo povjerenje i transparentnost, potakla suzdržanost i stvorila veća stabilnost i sigurnost za sve;

                  (d)

                  jačanje vidljivosti Kodeksa i podizanje razine svijesti javnosti o rizicima i prijetnjama koje predstavlja širenje balističkih projektila;

                  (e)

                  istraživanje, posebno putem akademskih studija, mogućnosti poboljšanja Kodeksa i promicanja suradnje između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su MTCR i RVSUN 1540 (2004).

            2.2.   Opis mjera

                  (a)

                  FRS će organizirati informativne aktivnosti u obliku regionalnih i/ili podregionalnih seminara i misija stručnjaka namijenjenih:

                              i.

                              povećanju osviještenosti o rizicima i izazovima u pogledu širenja balističkih projektila;

                              ii.

                              osiguravanju platforme za neformalnu razmjenu mišljenja relevantnih stručnjaka („pravila instituta Chatham House”) o strateškim pitanjima kako bi se na taj način pomoglo izgradnji povjerenja među državama; i

                              iii.

                              promicanju ciljeva Unije u pogledu univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Kodeksa.

                        FRS će organizirati do devet regionalnih i/ili podregionalnih događanja, među ostalim u Latinskoj Americi i na Karibima, na Bliskom istoku/u Africi i u jugoistočnoj Aziji, kao i do šest misija stručnjaka u državama koje nisu potpisnice Kodeksa. Sva takva događanja provode se u bliskoj suradnji s nadležnim tijelima dotičnih vlada zemalja domaćina i, prema potrebi, ostalom relevantnom akademskom zajednicom;

                  (b)

                  FRS će organizirati do šest popratnih događanja posvećenih Kodeksu na marginama međunarodnih konferencija, posebno u okviru redovnog godišnjeg sastanka Kodeksa u Beču i zasjedanja Prvog odbora Opće skupštine UN-a u New Yorku. Takva popratna događanja bit će osmišljena tako da pomognu produbiti odnos između Kodeksa i UN-a, u skladu s Rezolucijom 71/33 koju je 5. prosinca 2016. usvojila Opća skupština UN-a;

                  (c)

                  FRS će u bliskoj suradnji s relevantnim tijelima organizirati posjet međunarodne skupine stručnjaka lokaciji za lansiranje svemirskih letjelica, u skladu s člankom 4. točkom (a) podtočkom ii. trećom alinejom Kodeksa;

                  (d)

                  FRS će iz bespovratnih sredstava koje je dodijelila Unija UNIDIR-u prenijeti iznos trostruko veći od 29 240,00 EUR kako bi se pomoglo financiranju godišnjih konferencija UNIDIR-a o pitanjima u vezi sa sigurnosti u svemiru i time pomoglo sveobuhvatnom cilju pružanja potpore Kodeksu. FRS i UNIDIR osigurat će vidljivost Unije na tim konferencijama u skladu s veličinom doprinosa Unije;

                  (e)

                  FRS će naručiti i objaviti najmanje četiri istraživačka rada o pitanjima povezanima s Kodeksom, što obuhvaća jedan ili više istraživačkih radova o odnosu između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su MTCR i RVSUN 1540 (2004). U tu će svrhu FRS zatražiti doprinose svih istraživačkih instituta koji su dio konzorcija EU-a za neširenje oružja ili su povezani s njime. Teme istraživačkih radova dogovorit će FRS i relevantne službe Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD);

                  (f)

                  FRS će poduzeti aktivnosti informiranja i komunikacije s dvostrukim ciljem jačanja vidljivosti Kodeksa i doprinosa Unije Kodeksu. FRS će izraditi detaljan plan za komunikaciju i informiranje koji trebaju odobriti ESVD i Komisija.

            2.3.   Rezultati mjera

                  (a)

                  povećanje broja država potpisnica Kodeksa;

                  (b)

                  poboljšanje provedbe Kodeksa od strane država potpisnica;

                  (c)

                  jača razina svijesti oblikovatelja politika, regulatora, stručnjaka i šire javnosti o važnosti potpisivanja i provedbe Kodeksa od strane država;

                  (d)

                  jača vidljivost napora Unije u promicanju univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Kodeksa.

            3.   PARTNERI ZA MJERE

      FRS, u bliskoj suradnji s ESVD-om, nastavit će razvijati djelotvorna partnerstva sa zainteresiranim regionalnim i podregionalnim organizacijama, državnim tijelima, istraživačkim institutima i drugim relevantnim tijelima.
      FRS će blisko surađivati s UNIDIR-om u provedbi mjere navedene u točki 2.2. podtočki (e).
      4.   INTERAKCIJA S NAPORIMA UNIJE

      Na temelju redovitih povratnih informacija FRS-a o svojim aktivnostima Unija može odlučiti nadopuniti te napore ciljanim diplomatskim djelovanjem usmjerenim na podizanje razine svijesti o važnosti potpisivanja i provedbe Kodeksa od strane država.
      5.   KORISNICI MJERA

                  (a)

                  države potpisnice i države koje nisu potpisnice Kodeksa;

                  (b)

                  vladini službenici, oblikovatelji politika, regulatori, stručnjaci;

                  (c)

                  međunarodne, regionalne i podregionalne organizacije;

                  (d)

                  akademska zajednica i civilno društvo;

                  (e)

                  predsjednik Kodeksa.

            6.   MJESTO ODRŽAVANJA

      FRS će u dogovoru s relevantnim službama ESVD-a odabrati potencijalna mjesta održavanja sastanaka, radionica i drugih događanja. Kriteriji koji se upotrebljavaju za odabir mjesta obuhvaćaju spremnost i predanost određene države ili međuvladine organizacije u određenoj regiji da bude domaćin događanja. Određene lokacije posjeta zemljama ili aktivnosti za pojedine zemlje ovisit će o pozivima zainteresiranih država ili međuvladinih organizacija.
      7.   TRAJANJE

      Ukupno procijenjeno trajanje djelovanja iznosi 36 mjeseci.