title: Odluka Vijeća (EU) 2020/13 od 19. prosinca 2019. o izmjeni pregovaračkih smjernica za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama, u mjeri u kojoj su u nadležnosti Unije

text:
                  10.1.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 6/101

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/13
         od 19. prosinca 2019.
         o izmjeni pregovaračkih smjernica za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama, u mjeri u kojoj su u nadležnosti Unije
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 90., članak 100. stavak 2., članak 207. stavak 4. prvi podstavak te članak 209., u vezi s člankom 218. stavcima 3. i 4.,
         uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 17. lipnja 2002. ovlastilo Komisiju da s afričkim, karipskim i pacifičkim (AKP) zemljama i regijama pregovarao sporazumima o gospodarskom partnerstvu te je donijelo smjernice za te pregovore.

                     (2)

                     Sklopljeni sporazumi o gospodarskom partnerstvu sa zemljama i regijama AKP-a sadržavaju klauzule rendez-vous za buduće preispitivanje tih sporazuma.

                     (3)

                     Izmjena pregovaračkih smjernica potrebna je kako bi se bolje definirali novi pregovori s obzirom na nedavne inicijative i prioritete politika Unije te razvoj trgovine diljem svijeta.

                     (4)

                     Sporazumi o gospodarskom partnerstvu dio su cjelokupnog odnosa između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i zemalja AKP-a, s druge strane, kako je utvrđeno Sporazumom o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (1), kako je zadnje izmijenjen (Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua), i sporazumom koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati. U skladu s člankom 34. stavkom 1. Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua, cilj gospodarske i trgovinske suradnje između stranaka jest poticanje neometane i postupne integracije država AKP-a u svjetsko gospodarstvo, poštujući njihove političke odluke i prioritete razvoja, čime će se promicati njihov održivi razvoj i doprinositi iskorjenjivanju siromaštva u zemljama AKP-a. U tom kontekstu može se smatrati da sporazumi o gospodarskom partnerstvu predstavljaju instrumente razvoja iz članka 36. stavka 2. Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua. U pregovorima bi stoga trebalo posebno uzeti u obzir različite stupnjeve razvoja stranaka kao i posebna gospodarska i socijalna ograničenja, te ograničenja povezana s okolišem, u zemljama AKP-a i sposobnost tih zemalja da prilagode svoja gospodarstva procesu liberalizacije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Pregovaračke smjernice upućene Komisiji za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama, u mjeri u kojoj su u nadležnosti Unije, mijenjaju se kako je navedeno u dodatku.

            Članak 2.
            Pregovori se vode uz savjetovanje s Radnom skupinom za AKP. Odbor za trgovinsku politiku uključuje se kad je riječ o posebnim pitanjima povezanima s trgovinom.

            Članak 3.
            Ova je Odluka upućena Komisiji.

            Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               K. MIKKONEN

            (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

               DOPUNA

               Smjernice za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama

            1.   Preambula

            Uz opće upućivanje na Sporazum iz Cotonoua (1) i sporazum koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati, posebno će se, među ostalim, uputiti na sljedeće:

                        —

                        obvezu stranaka da promiču i ubrzaju gospodarski, kulturni i društveni razvoj država AKP-a, s ciljem doprinosa miru, napretku, sigurnosti i održivom razvoju te promicanja stabilnog i demokratskog političkog okružja,

                        —

                        obvezu stranaka da poštuju ljudska prava, među ostalim temeljna radna prava, demokratska načela i vladavinu prava, koji su ključni elementi partnerstva između AKP-a i EU-a, i obvezu dobrog upravljanja, među ostalim i obvezu da se angažiraju u borbi protiv korupcije, na kojoj se temelji partnerstvo AKP-a i EU-a,

                        —

                        obvezu stranaka koja se odnosi na skup međunarodno dogovorenih načela i pravila usmjerenih na poticanje međusobno podupirućeg odnosa između trgovine i održivog razvoja, uključujući potporu Programu održivog razvoja do 2030. (Program 2030.) i njegovim ciljevima održivog razvoja, međunarodnim sporazumima u području rada i međunarodnim radnim standardima, među ostalim promicanjem potpunog i produktivnog zapošljavanja i dostojanstvenog rada za sve, te međunarodnim sporazumima u području klime, primjerice Pariškom sporazumu i Okvirnoj konvenciji UN-a o promjeni klime,

                        —

                        obvezu stranaka da svoje partnerstvo usmjere na cilj smanjenja i iskorjenjivanja siromaštva u skladu s ciljevima održivog razvoja i postupne integracije zemalja AKP-a u svjetsko gospodarstvo, te da stoga izgrade gospodarsku i trgovinsku suradnju između AKP-a i EU-a na temelju regionalnih inicijativa za integraciju koje postoje u zemljama AKP-a,

                        —

                        cilj gospodarske i trgovinske suradnje AKP-a i EU-a da se potiče neometana i postupna integracija država AKP-a u svjetsko gospodarstvo, vodeći računa o njihovim političkim odlukama i razvojnim prioritetima, a posebno o njihovim strategijama za smanjenje siromaštva, promičući time njihov održivi razvoj i doprinoseći iskorjenjivanju siromaštva u zemljama AKP-a,

                        —

                        obvezu stranaka da podupiru proces regionalne integracije u okviru skupine država AKP-a i da potiču regionalnu integraciju kao ključni instrument za integraciju zemalja AKP-a u svjetsko gospodarstvo,

                        —

                        predanost stranaka jačanju gospodarske i trgovinske suradnje te suradnje u području ulaganja i pokretanju nove dinamike trgovanja i ulaganja između njih, s ciljem olakšavanja prijelaza zemalja AKP-a na liberalizirano globalno gospodarstvo i poticanja razvoja privatnog sektora, a posebno mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća,

                        —

                        obvezu stranaka da uzmu u obzir različite potrebe i stupnjeve razvoja zemalja i regija AKP-a,

                        —

                        predanost stranaka poštovanju obveza koje su preuzele u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i doprinošenju ciljevima WTO-a,

                        —

                        zajednički cilj stranaka da pojačaju suradnju te, prema potrebi, i izgradnju kapaciteta, u svim područjima relevantnima za održivu trgovinu i ulaganja te da postignu postupnu i uzajamnu liberalizaciju trgovine robom i uslugama u skladu s pravilima WTO-a, uzimajući u obzir stupanj razvoja zemalja AKP-a, te gospodarska i socijalna ograničenja, kao i ograničenja povezana s okolišem s kojima se suočavaju,

                        —

                        obvezu stranaka da osiguraju da se napori poduzeti u okviru Sporazuma iz Cotonoua i sporazuma koji ga nasljeđuje te napori poduzeti u okviru sporazumâ o gospodarskom partnerstvu (SGP) uzajamno podupiru,

                        —

                        pravo na reguliranje gospodarske aktivnosti u javnom interesu u skladu s međunarodnim obvezama radi postizanja legitimnih ciljeva javne politike, kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalnih usluga, javnog obrazovanja, sigurnosti, okoliša, javnog morala, socijalne zaštite i zaštite prava potrošača, zaštite privatnosti i podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti.

                  2.   Narav i područje primjene sporazumâ o gospodarskom partnerstvu

            Svrha je pregovorâ sklapanje SGP-ova između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, te afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja s druge strane. SGP-ovima se nastoji poticati neometane i postupne integracije država AKP-a u svjetsko gospodarstvo, vodeći računa o njihovim političkim odlukama i razvojnim prioritetima te promičući time njihov održivi razvoj i doprinoseći iskorjenjivanju siromaštva u zemljama AKP-a.
            U skladu s odredbama članka 36. stavka 1. Sporazuma iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati, cilj će pregovora, za područja u kojima je to primjenjivo, biti produbljivanje SGP-ova s podskupinama AKP-a utvrđenima u skladu s odredbama članka 37. stavka 3. Sporazuma iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, uzimajući u obzir proces regionalne integracije u AKP-u.
            SGP-ovi su usmjereni na poticanje tješnje gospodarske integracije stranaka postupnim uklanjanjem prepreka trgovini među njima i jačanjem suradnje u svim područjima koja su relevantna za trgovinu i to u potpunom skladu s odredbama WTO-a.
            SGP-ovi se moraju temeljiti na ciljevima i načelima Sporazuma iz Cotonoua, a posebno na njegovim ključnim i temeljnim elementima te odredbama glave II. dijela III. tog Sporazuma, i na relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati. Stoga se u pregovorima o SGP-ovima osobito uzimaju u obzir različiti stupnjevi razvoja stranaka te posebna gospodarska i socijalna ograničenja, kao i ograničenja povezana s okolišem, zemalja AKP-a te sposobnost prilagodbe i usklađivanja njihovih gospodarstava s procesom liberalizacije.
            3.   Trgovina robom

            3.1.   Cilj

            SGP-ovi su usmjereni na uspostavu područja slobodne trgovine među strankama, na temelju razvojnih ciljeva Sporazuma iz Cotonoua i sporazuma koji ga nasljeđuje, u skladu s odredbama WTO-a. Stoga se podrazumijeva da bi sljedeći uvjeti pristupa tržištu bili dostupni samo u kontekstu tih SGP-ova. Svi budući pregovori o SGP-u o trgovini robom temelje se na pravnoj stečevini već dogovorenih odredaba.
            3.2.   Uvozne carine

            —   Uvoz u Europsku uniju
            SGP-ovi se temelje na trenutačno dostupnim uvjetima pristupa tržištu i dodatno ih poboljšavaju. Posebni aranžmani za daljnje ukidanje carina utvrđuju se tijekom pregovora, uzimajući u obzir postojeće i potencijalne izvozne interese zemalja AKP-a te učinak mjera liberalizacije trgovine, osobito na regionalnu integraciju unutar AKP-a.
            —   Uvoz u zemlje AKP-a
            S glavnim ciljem promicanja održivog razvoja putem regionalne gospodarske integracije i odgovarajućih politika u pregovorima će se nastojati postići (1) ukidanje carina na uvoz iz Europske unije za gotovo cjelokupnu trgovinu tijekom prijelaznog razdoblja, (2) ukidanje svih naknada s učinkom istovrsnim carinama kada se SGP-ovi počnu primjenjivati te (3) ukidanje količinskih ograničenja i mjera s istovrsnim učinkom kada se SGP-ovi počnu primjenjivati.
            Raspored ukidanja carina i konačan broj proizvoda obuhvaćenih liberalizacijom trgovine u zemljama AKP-a odražavat će gospodarska i socijalna ograničenja, kao i ograničenja povezana s okolišem, s kojima se suočavaju te sposobnost prilagodbe njihovih gospodarstava procesu liberalizacije. Stoga će prijelazno razdoblje, u skladu s ciljevima Sporazuma iz Cotonoua, sporazuma koji ga nasljeđuje i pravilima WTO-a, biti primijenjeno na fleksibilan način kako bi se u obzir uzela posebna ograničenja dotičnih zemalja AKP-a. Ista će se fleksibilnost primjenjivati na obuhvaćene proizvode i kalendar / brzinu liberalizacije na koju su se obvezale zemlje AKP-a.
            Neovisno o navedenome, zemlje AKP-a u svakom trenutku na Europsku uniju primjenjuju tretman koji nije manje povoljan od tretmana najpovlaštenije države. To se ne primjenjuje na koncesije između zemalja AKP-a ili između zemalja AKP-a i drugih zemalja u razvoju koja nisu velika trgovinska gospodarstva, u okviru regionalnih sporazuma ili drugih trgovinskih odredaba koje su u skladu sa zahtjevima WTO-a.
            Tijekom pregovora te s obzirom na članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i SGP-ova sklopljenih u okviru Sporazuma iz Cotonoua te sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati, u obzir će se uzeti posebni interesi najudaljenijih regija Europske unije. U tom kontekstu SGP-ovima se konkretno mogu predvidjeti posebne mjere u korist proizvoda iz tih regija u cilju njihove kratkoročne integracije u međuregionalnu trgovinu, u skladu s odredbama WTO-a. S obzirom na Odluku o prekomorskom pridruživanju (2) u obzir bi trebalo uzeti i interese prekomorskih zemalja i područja.
            Zemlje AKP-a obvezuju se barem automatski proširiti tretman odobren Europskoj uniji na sve druge stranke dotičnog SGP-a, po mogućnosti prije liberalizacije trgovine u odnosu na Europsku uniju.
            Ako zbog liberalizacije trgovine dođe do ozbiljnih poteškoća, zemlje AKP-a mogu, uz savjetovanje s Europskom unijom, privremeno obustaviti primjenu rasporeda liberalizacije i, prema potrebi, ponovno odrediti ili prilagoditi brzinu napretka prema konačnoj uspostavi područja slobodne trgovine, potpuno u skladu s odredbama WTO-a.
            Planovi i raspored liberalizacije trgovine zemalja AKP-a dio su SGP-ova. Oni uključuju odgovarajuće popise proizvoda te rasporede ukidanja carina. Ti će popisi i rasporedi biti dovršeni tijekom pregovora.
            —   Temeljne carine
            Temeljne carine na koje se primjenjuju dogovorena smanjenja carine utvrđene su prema načelu za najpovlaštenije države koje zemlje AKP-a stvarno primjenjuju na dan potpisivanja SGP-ova. Utvrđuju se na popisu priloženom svakom SGP-u.
            3.3.   Opće odredbe

               Izvozne carine. Sve izvozne carine koje se primjenjuju u trgovini između stranaka ukidaju se prema dogovorenom rasporedu koji ne traje dulje od deset godina.

               Količinska ograničenja i mjere s istovrsnim učinkom koji se primjenjuju na izvoz ili uvoz u trgovini među strankama ukidaju se s početkom primjene SGP-ova.

               Nacionalni tretman i fiskalne mjere. U SGP-ove će se uključiti standardna odredba o nacionalnom tretmanu, kojom se osigurava da proizvodi stranaka dobiju tretman koji nije manje povoljan od tretmana koji se primjenjuje na istovjetne proizvode nacionalnog podrijetla. Od početka primjene SGP-ova ukinut će se sve postojeće diskriminirajuće unutarnje fiskalne mjere ili prakse.

               Oporezivanje. SGP-ovi bi trebali sadržavati odredbe o izuzeću u pogledu oporezivanja koje se temelje na relevantnim člancima sporazumâ WTO-a.

               Promjenjiva brzina. Ako je to u skladu s ciljevima integracije dotičnih regija AKP-a, u SGP-ovima se predviđa promjenjiva brzina liberalizacije trgovine, uzimajući u obzir stupanj razvoja dotičnih zemalja AKP-a, kao i različiti intenzitet integracije koji može postojati unutar regije, u skladu s procesom unutarnje integracije regije.

               Odredba o sigurnosti opskrbe hranom. SGP-ovi sadrže odredbe za poticanje sigurnosti opskrbe hranom u skladu s pravilima WTO-a.

               Zaštitne odredbe. Primjenjuju se zaštitne odredbe u skladu s relevantnim odredbama WTO-a.

               Antidampinške mjere. Ako jedna od stranaka ustanovi da druga stranka u trgovini provodi štetni damping ili subvencioniranje u smislu odredaba GATT-a, ona može poduzeti odgovarajuće mjere protiv takve prakse, u skladu s pravilima i praksom GATT-a/WTO-a. U tom kontekstu Europska unija osobito uzima u obzir posebnu gospodarsku i socijalnu situaciju dotičnih zemalja AKP-a.

               Zadržavanje razine carinskih stopa. Stranke će se dogovoriti da nijedna od njih neće uvesti nove carine ni povećati postojeće pristojbe te da neće uvoditi nova količinska ograničenja ni mjere s istovrsnim učinkom nakon početka primjene SGP-ova između regionalne skupine i Europske unije. Stranke bi o tom načelu trebale voditi računa od početka pregovora.

               Transparentnost. Stranke se međusobno moraju obavješćivati o svojim carinskim rasporedima i svim naknadnim izmjenama tog rasporeda.

               Razvrstavanje robe. Na razvrstavanje robe u trgovini među strankama primjenjuje se Harmonizirani sustav.
            3.4.   Pravila o podrijetlu i administrativna suradnja

            U pregovorima o pravilima o podrijetlu i administrativnoj suradnji u obzir se uzimaju najnovija kretanja u vezi s pravilima EU-a o podrijetlu te postojeća pravila o podrijetlu u okviru svakog SGP-a. U tom kontekstu Europska unija procjenjuje sve posebne zahtjeve za izmjene pravila o podrijetlu koje dostavi(-e) zemlja(-e) AKP-a, te kojima se nastoji pojednostavniti postojeća pravila i poboljšati postojeći pristup zemalja AKP-a tržištu, uzimajući u obzir situacije u zemlji, a posebno iskustvo i strukturu njihovih povlaštenih trgovinskih odnosa.
            Ugovorne stranke SGP-om će se ovlastiti za poduzimanje odgovarajućih mjera u slučaju izostanka administrativne suradnje ili lošeg upravljanja. Kad je riječ o pitanju gubitaka carina povezanih s lošim upravljanjem povlaštenim uvozima, mogu se utvrditi odgovarajuće mjere na temelju horizontalne odluke Vijeća.
            3.5.   Carine, olakšavanje trgovine, mjere za borbu protiv prijevara i financijska odgovornost

            Cilj je pregovora pojednostavnjenje svih zahtjeva i postupaka povezanih s uvozom i izvozom, posebno u pogledu carinskih postupaka, izdavanja dozvola za uvoz, određivanje carinske vrijednosti, pravila o provozu i pregledu prije isporuke i to na temelju najviših međunarodnih normi te u skladu s odredbama Sporazuma WTO-a o olakšavanju trgovine. SGP-ovi će sadržavati protokol o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima. Sadržavat će i odredbu o borbi protiv prijevara kako bi se spriječila zlouporaba carinskih povlastica.
            4.   Trgovina uslugama, ulaganja i digitalna trgovina

            4.1.   Područje primjene

            SGP-ovima će se omogućiti postupna i uzajamna liberalizacija trgovine uslugama i ulaganja s ciljem osiguravanja usporedive razine mogućnosti pristupa tržištu, u skladu s relevantnim pravilima WTO-a, a posebno člankom V. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS), uzimajući u obzir stupanj razvijenosti dotičnih zemalja AKP-a. SGP-ovi bi trebali obuhvaćati sve načine opskrbe.
            Trebalo bi očuvati visoku kvalitetu javnih komunalnih usluga EU-a u skladu s UFEU-om, a posebno u skladu s Protokolom br. 26 o uslugama od općeg interesa, te uzimajući u obzir obveze EU-a u tom području, uključujući GATS. Iz ovih pregovora isključuju se usluge koje se pružaju u okviru izvršavanja javnih ovlasti kako je definirano člankom I.-3. GATS-a. SGP-ovima se ponovno potvrđuje pravo stranaka na reguliranje gospodarske djelatnosti u javnom interesu u skladu s međunarodnim obvezama.
            Osim toga, SGP-ovi bi trebali bi sadržavati regulatorna pravila za uklanjanje graničnih prepreka, među ostalim, ako je to primjenjivo, u području nacionalnih propisa. SGP-ovi mogu sadržavati i pravila o zahtjevima u pogledu rezultata koji se odnose na ulaganja.
            U kontekstu sve veće digitalizacije trgovine i snažnih razvojnih dimenzija digitalne trgovine, pregovori bi trebali dovesti do pravila koja se odnose na digitalnu trgovinu, uključujući prekogranični prijenos podataka, a da se istodobno ne pregovara o pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka i ne utječe na njih te ne dovodi u pitanje zakonodavstvo EU-a. Cilj tih pravila trebao bi biti poboljšanje uvjeta digitalne trgovine u korist poduzeća i potrošača te povećanje sudjelovanja mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, kao i stvaranje novih mogućnosti za promicanje uključivog i održivog rasta i razvoja. SPG-ovima bi se trebala osigurati odgovarajuća fleksibilnost, suradnja i dijalog o regulatornim pitanjima digitalne trgovine.
            SGP-ovi će biti predviđeno zasebno reguliranje audiovizualnih usluga u okviru posebnih sporazuma o suradnji i partnerstvu u području kulture između stranaka. Takvim će se sporazumima osigurati mogućnost da Europska unija i njezine države članice te zemlje AKP-a očuvaju i razviju svoje kapacitete za utvrđivanje i provedbu svojih kulturnih i audiovizualnih politika za očuvanje svoje kulturne raznolikosti, uz istodobno priznavanje, očuvanje i promicanje kulturnih vrijednosti i identiteta zemalja AKP-a s ciljem poticanja međukulturnog dijaloga poboljšanjem mogućnosti pristupa tržištu za kulturna dobra i usluge iz tih zemalja, u skladu s odredbama članka 27. Sporazuma iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati.
            Stranke će se dogovoriti da nakon stupanja na snagu sporazumâ između regionalne skupine i Europske unije nijedna od stranaka neće uvoditi nove diskriminirajuće mjere ili povećavati broj takvih mjera. Stranke bi o tom načelu trebale voditi računa od početka pregovora.
            Proces liberalizacije odvijat će se asimetrično. Zemljama AKP-a omogućit će se određena mjera fleksibilnosti ovisno o njihovu stupnju cjelokupnog razvoja te stupnju razvoja sektora i podsektora u skladu s odredbama GATS-a, osobito s onima koje se odnose na sudjelovanje zemalja u razvoju u sporazumima o liberalizaciji.
            Prijelazno razdoblje za Europsku uniju ne bi smjelo trajati više od 10 godina.
            U skladu s ciljevima Sporazuma iz Cotonoua i sporazuma koji ga nasljeđuje te pravilima WTO-a prijelazno će se razdoblje za zemlje AKP-a primjenjivati na fleksibilan način kako bi se u obzir uzela posebna ograničenja tih zemalja, no u pravilu ne bi smjelo trajati više od 15 godina.
            Zemlje AKP-a koje su potpisnice SGP-a obvezat će se da će međusobno primjenjivati barem iste aranžmane koje primjenjuju na Europsku uniju.
            SGP-ovima će se ponovno potvrditi obveze koje se odnose na usluge i koje su preuzete u skladu sa Sporazumom iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati.
            4.2.   Praktični aranžmani

            Pregovori se mogu odgoditi ako je to opravdano zbog posebnih gospodarskih i socijalnih ograničenja, kao i ograničenja povezanih s okolišem, s kojima se suočavaju zemlje AKP-a. U tom će slučaju stranke redovito procjenjivati situaciju tijekom pregovora o SGP-u. Osigurat će da se pripremna faza tih pregovora aktivno iskoristi za pripremu pregovora, konkretno mobilizacijom odgovarajuće potpore za razvoj usluga u skladu s odredbama Sporazuma iz Cotonoua, a posebno s njegovim člankom 41. stavkom 5. te relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati.
            5.   Tekuća plaćanja i kretanje kapitala

            SGP-ovima će se ponovno potvrditi obveze preuzete u okviru članka 12. Priloga II. Sporazumu iz Cotonoua i relevantnih odredaba iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati.
            SGP-ovima bi trebalo nastojati postići potpunu liberalizaciju tekućih plaćanja i kretanja kapitala povezanog s transakcijama obuhvaćenima SGP-ovima. Sporazumi bi trebali sadržavati sve zaštitne odredbe te odredbe o izuzimanju (npr. u vezi s ekonomskom i monetarnom unijom EU-a i platnom bilancom), koje bi trebale biti u skladu s odredbama UFEU-a o slobodnom kretanju kapitala.
            6.   Područja vezana uz trgovinu

            6.1.   Općenito

            SGP-ovima će se ponovno potvrditi obveze iz područjâ vezanih uz trgovinu preuzete u okviru Sporazuma iz Cotonoua (3) i sporazuma koji ga nasljeđuje, osobito u pogledu politike tržišnog natjecanja, zaštite pravâ intelektualnog vlasništva (među ostalim i oznakâ zemljopisnog podrijetla), normizacije i certifikacije, sanitarnih i fitosanitarnih mjera, trgovine i okoliša, trgovinskih i radnih normi, potrošačke politike i zaštite zdravlja potrošača. Te će se odredbe SGP-ova preispitati ovisno o rezultatima multilateralnih, plurilateralnih i bilateralnih trgovinskih pregovora.
            6.2.   Posebna područja

            Osim toga, sljedeće se primjenjuje u sljedećim područjima:

                           Ulaganje. U skladu s ciljem „smanjivanja i, naposljetku, iskorjenjivanja siromaštva, u skladu s ciljem održivog razvoja” (i u vezi s člancima 1., 29., od 75. do 78. te Prilogom II. Sporazumu iz Cotonoua, kao i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati) stranke su suglasne uspostaviti okvir kojim se među njima olakšavaju, poboljšavaju i potiču uzajamno korisna održiva ulaganja, uzimajući u obzir multilateralne inicijative za omogućavanje ulaganja. Taj će se okvir temeljiti na načelima nediskriminacije, otvorenosti, transparentnosti i stabilnosti. Stranke će poticati razvoj privlačnog i stabilnog ulagačkog okruženja podupiranjem stabilnih i transparentnih pravila za ulagače te će nastojati poboljšati financijsku uključenost i pristup financiranju.
                        Ako su obje stranke to utvrdile kao područje za pregovore, i podložno dodatnim pregovaračkim smjernicama koje se odnose na određenu zemlju ili regiju, može se pregovarati o odredbama o zaštiti ulaganja. Te su odredbe u skladu s reformiranim pristupom EU-a zaštiti ulaganja, među ostalim i u vezi s rješavanjem ulagačkih sporova. Tim će se odredbama osigurati i snažna zaštita ulagača i ulaganja, uz istodobno potpuno očuvanje prava stranaka na donošenje propisa na svojem državnom području radi postizanja legitimnih ciljeva politike. U mogućim pregovorima trebalo bi uzeti u obzir i relevantna međunarodno priznata načela te smjernice u vezi s održivim razvojem i odgovornim poslovnim ponašanjem kako se navode u reformiranom pristupu Europske unije zaštiti ulaganja.

                           Javna nabava. SGP-ovima će se nastojati osigurati potpuna transparentnost pravila i metoda javne nabave na svim razinama vlasti u skladu s načelima Sporazuma WTO-a o javnoj nabavi. Osim toga, stranke mogu tražiti postupnu liberalizaciju svojih tržišta javne nabave na temelju načela nediskriminacije i uzimajući u obzir njihov stupanj razvoja.

                           Norme, tehnički propisi i ocjenjivanje sukladnosti. SGP-ovi bi trebali sadržavati sveobuhvatno poglavlje o tehničkim preprekama u trgovini, koje se nadovezuje na Sporazum WTO-a o tehničkim preprekama u trgovini te ga nadilazi. Tim bi poglavljem trebalo, među ostalim, nastojati postići usklađenost te konvergenciju tehničkih propisa, i to primjenom međunarodnih normi, pojednostavnjenjem zahtjeva za ispitivanje i certificiranje donošenjem postupaka ocjene sukladnosti koji se temelje na procjeni rizika te jačanjem transparentnosti.

                           Sanitarne i fitosanitarne norme. SGP-ovi bi trebali sadržavati sveobuhvatno poglavlje o sanitarnim i fitosanitarnim normama u skladu s drugim nedavnim sporazumima EU-a. Nadovezujući se na načela Sporazuma WTO-a o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera, pregovorima bi trebalo nastojati obuhvatiti pitanja kao što su primjena međunarodnih normi (IPPC, OIE i Codex), transparentnost i nediskriminacija, izbjegavanje nepotrebnih odgoda, usklađivanje, priznavanje jednakovrijednosti, priznavanje statusa stranaka u vezi sa zdravstvenim stanjem i štetnim organizmima , regionalizacija (zoniranje), kontrola, inspekcija i odobravanje postupaka, načelo opreznosti, revizija, certificiranje, provjere uvoza, hitne mjere, sastavljanje prethodnih popisa u području veterinarstva, odnos prema Europskoj uniji kao prema jedinstvenom subjektu, tehnička suradnja, poboljšana suradnja u područjima antimikrobne otpornosti i dobrobiti životinja te mehanizmi za rješavanje posebnih pitanja u vezi s trgovinom koja se odnose na sanitarne i fitosanitarne mjere. Nadalje, u tom poglavlju treba naglasiti važnost razmjene informacija među strankama u slučaju promjene normi te potrebu za popratnim politikama, među ostalim i tehničkom suradnjom.

                           Zaštita podataka. U SGP-ovima će se postaviti cilj osiguravanja visoke razine zaštite privatnosti i osobnih podataka putem odgovarajućih pravnih režima i politika, uključujući učinkovitu provedbu koju provode neovisna nadzorna tijela, koja je glavni čimbenik povjerenja građana u digitalno gospodarstvo i ključni element za olakšavanje trgovinske razmjene među strankama te njihove suradnje u području provedbe.

                           Prava intelektualnog vlasništva. SGP-ovima bi trebalo uspostaviti odgovarajuću, uravnoteženu i učinkovitu razinu zaštite te predvidjeti odredbe o provedbi propisa u okviru građanskog prava i provedbi propisa na granicama u području prava intelektualnog vlasništva, što uključuje i oznake zemljopisnog podrijetla, čime se nadilazi Sporazum WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnoga vlasništva (Sporazum o TRIPS-u). SGP-ovima bi trebalo potvrditi fleksibilnosti iz Sporazuma o TRIPS-u. U SGP-ovima bi trebalo prepoznati važnost Deklaracije o Sporazumu o TRIPS-u i javnom zdravlju koja je donesena na ministarskoj konferenciji WTO-a 14. studenoga 2001. Stranke pri tumačenju i provedbi prava i obveza iz SGP-ova osiguravaju usklađenost s Deklaracijom iz Dohe. Stranke bi, među ostalim, trebale provoditi članak 31.a Sporazuma o TRIPS-u te Prilog i Dodatak Prilogu tom sporazumu, koji je na snagu stupio 23. siječnja 2017.
                        SGP-ovima bi trebalo osigurati izravnu zaštitu i učinkovito priznavanje na temelju sporazuma o popisu oznaka zemljopisnog podrijetla (vino, jaka alkoholna pića, poljoprivredni i prehrambeni proizvodi), što se nadovezuje na visoki stupnja zaštite određen u članku 23. TRIPS-a, među ostalim u vezi s aludiranjem, neizvršavanjem odgovarajuće i učinkovite provedbe, postojanjem usporedno s prethodnim bona fide žigovima, zaštitom od naknadne generičnosti, i odredbe o dodavanju novih oznaka zemljopisnog podrijetla. Trebalo bi riješiti i pitanja prethodnih pojedinačnih prava, koja su primjerice povezana s biljnim sortama, žigovima, generičkom ili drugom zakonitom prethodnom upotrebom, u svrhu rješavanja postojećih sukoba na međusobno zadovoljavajući način.

                           Trgovina i tržišno natjecanje. SGP-ovima bi trebalo nastojati što je više moguće smanjiti narušavanje tržišnog natjecanja s pomoću odredaba o politici tržišnog natjecanja, subvencijama i poduzećima u državnom vlasništvu. Tim odredbama neće se otežavati pružanje javnih usluga. Osim toga, tim će se odredbama omogućiti odgovarajuća fleksibilnost u vezi s provedbom mjera za poticanje gospodarskog razvoja, suzbijanje siromaštva ili postizanje drugih ciljeva javne politike, kao što je sigurnost opskrbe hranom.

                           Trgovina i održivi razvoj. SGP-ovima bi trebalo promicati provedbu Programa 2030. te bi se u njima trebalo pridržavati relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila o radnim pravima, među ostalim i onih koji se odnose na nediskriminaciju na temelju spola.
                        Stoga bi SGP-ovi trebali uključivati odredbe o radu, rodnoj ravnopravnosti i pružanju boljih prilika ženama u trgovini, kao i odredbe o aspektima trgovine i održivog razvoja povezanima s okolišem, uključujući održivo ribarstvo i akvakulturu, bioraznolikost, šume i proizvode šumarstva, te odredbe o aspektima koji se odnose na klimatske promjene, osobito na Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i Pariški sporazum te na inicijative za ublažavanje klimatskih promjena, poput onih u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO).
                        SGP-ovi bi trebali sadržavati odredbe kojima se promiče pridržavanje te djelotvorna provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, među ostalim temeljnih radnih standarda i temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) te multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša, kao i odredbe koje se odnose na zdravlje i sigurnost na radu, inspekcije rada, socijalni dijalog te socijalnu zaštitu i zaštitu radnika. Sporazumima bi se sve stranke trebale obvezati na ulaganje stalnih napora s ciljem ratifikacije temeljne konvencija ILO-a.
                        SGP-ovima bi trebalo ponovno potvrditi pravo stranaka da, u skladu sa svojim međunarodnim obvezama, reguliraju područja rada i okoliša, čime će potaknuti visoke razine zaštite, među ostalim uzimajući u obzir rješenja koja su najpovoljnija za okoliš. U njima bi trebalo ponovno istaknuti poštovanje načela opreznosti. U njima bi trebalo utvrditi da se stupanj zaštite rada i okoliša ne bi smio snižavati radi poticanja trgovine i izravnih stranih ulaganja. To bi trebalo uključivati obvezu da se ne smije odstupiti od domaćih zakona u području rada i okoliša ili te zakone ne provoditi.
                        SGP-ovima bi trebalo promicati veći doprinos trgovine i izravnih stranih ulaganja održivom razvoju, među ostalim uređivanjem područja kao što su olakšavanje trgovine ekološki i klimatski prihvatljivom robom i uslugama te promicanje dobrovoljnih sustava osiguravanja održivosti i društveno odgovornog poslovanja, uzimajući u obzir međunarodno priznate instrumente te potičući stranke da se koriste međunarodnim praksama, među kojima su smjernice OECD-a i Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te smjernice za pojedine sektore.
                        SGP-ovi bi trebali obuhvaćati odredbe za učinkovitu provedbu tih odredaba i njezino praćenje, kao i mehanizam za rješavanje sporova između stranaka. SGP-ovima bi trebalo predvidjeti sudjelovanje tijelâ civilnog društva, među ostalim i redovito savjetovanje te komunikaciju. Ta bi tijela trebala pratiti provedbu cijelog Sporazuma i imati savjetodavnu ulogu u odnosu na stranke.

                           Dijalog u području poljoprivrede. S obzirom na važnost poljoprivrednog sektora za društveno-gospodarski razvoj i sigurnost opskrbe hranom zemalja AKP-a, SGP-ovima bi trebalo predvidjeti dijalog o poljoprivredi (partnerstvo u poljoprivredi) kojim bi se mogla obuhvatiti pitanja u vezi s proizvodima (osobito onima koji se odnose na sigurnost opskrbe hranom) i regionalnim lancima vrijednosti, uporabom novih tehnologija, olakšavanjem trgovine, pristupom tržištu, odgovornim ulaganjima, istraživanjima i inovacijama, vodeći računa o prilagodbi klimatskim promjenama i njihovu ublažavanju, kao i o bioraznolikosti i održivim prehrambenim sustavima.

                  6.3.   Provedba

            Vijeće SGP-a (vidjeti točku 8. u nastavku) pratit će provedbu tih odredaba uz pomoć Zajedničkog odbora za provedbu koji se sastoji od viših tehničkih stručnjaka. Zajednički odbor za provedbu sastajat će se redovito, a najmanje jednom godišnje. Izrađivat će godišnja izvješća u kojima se ocjenjuje ostvareni napredak i daju preporuke o mjerama za daljnja postignuća, uključujući pružanje razvojne suradnje u skladu s odredbama Sporazuma iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati. Prema potrebi moguće je razmotriti posebne pododbore za određena područja povezana s trgovinom.
            7.   Komplementarnost

            SGP-ovi i razvojne strategije partnera AKP-a uzajamno se podupiru. Konkretno, kako bi se olakšalo postizanje ciljeva SGP-ova, stranke AKP-a obvezat će se da će u potpunosti integrirati SGP-ove u svoje razvojne strategije, a Europska unija će se obvezati da će napraviti to isto u okviru svojih strategija razvojne suradnje. To bi obuhvaćalo poticanje potpore razvoju privatnog sektora, osobito mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, uključujući njegovu rodnu dimenziju i naglašavajući važnost prikupljanja podataka iskazanih po spolu za praćenje i provedbu. Stranke će se obvezati dodijeliti odgovarajuća sredstva u tu svrhu u okviru nacionalnih i regionalnih okvirnih programa, u skladu s relevantnim odredbama Sporazuma iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati.
            8.   Institucijski okvir

            Za svaki SGP uspostavit će se Zajedničko vijeće SGP-a koje će obavljati sljedeće funkcije:

                        —

                        osiguravanje pravilne primjene SGP-a,

                        —

                        praćenje razvoja gospodarskih i trgovinskih odnosa među strankama,

                        —

                        traženje odgovarajućih metoda za sprečavanje problema koji bi mogli nastati u područjima obuhvaćenima SGP-om, osobito u vezi s postizanjem razvojnih ciljeva SGP-a,

                        —

                        razmjena mišljenja i davanje preporuka o svim pitanjima od zajedničkog interesa u vezi s gospodarskom i trgovinskom suradnjom, među ostalim i o budućim mjerama za pravilnu provedbu SGP-a, a posebno potrebom za razvojnom suradnjom koja se treba osigurati u skladu s relevantnim odredbama Sporazuma iz Cotonoua i relevantnom odredbom iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati.

                  Sastav, učestalost, dnevni red i mjesto održavanja sastanaka Zajedničkog vijeća SGP-a dogovorit će se savjetovanjem među strankama.
            Vijeće SGP-a bit će ovlašteno donositi odluke koje se odnose na sva pitanja obuhvaćena SGP-om. Podnosit će izvješća Vijeću ministara osnovanom u skladu s odredbama članka 15. Sporazuma iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati, u vezi s pitanjima od zajedničkog interesa cijele Skupine zemalja AKP-a i Europske unije.
            SGP-ovima bi trebalo predvidjeti redovita savjetovanja i komunikaciju s civilnim društvom.
            9.   Odredba o iznimkama

            SGP-ovi će sadržavati standardnu odredbu o iznimkama koja je primjenjiva na odgovarajuće dijelove tih sporazuma i koja omogućuje poduzimanje mjera, na primjer, zbog zaštite javnog reda, života ili zdravlja ljudi, životinja ili biljaka, očuvanja neobnovljivih prirodnih resursa itd., pod uvjetom da se takve mjere primjenjuju u skladu s pravilima WTO-a.
            10.   Završne odredbe

            SGP-ovi će uključivati:

                        —

                        poglavlje o rješavanju sporova i odredbu o neizvršenju, uključujući odredbe koje odgovaraju člancima 96. i 97. Sporazuma iz Cotonoua i relevantne odredbe sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati. Odredbe o rješavanju sporova u vezi s trgovinom ili trgovinskim pitanjima neće utjecati na prava i obveze stranaka na temelju pravila WTO-a, konkretno na Dogovor o pravilima i postupcima za rješavanje sporova,

                        —

                        odredbu o budućem razvoju kojom se predviđa da se SGP-ovi mogu proširiti, osobito pristupanjem, ili spojiti, u skladu s napretkom ostvarenim u regionalnoj integraciji,

                        —

                        odredbu o njihovu stupanju na snagu, trajanju (neograničenom), raskidu, obavijesti o otkazu i odredbu o teritorijalnom području primjene.

                  Za potrebe SGP-ova stranke na strani AKP-a znači regionalna skupina ili njezine države članice ili regionalna skupina i njezine države članice, u skladu s njihovim područjima nadležnosti. SGP-ovi se primjenjuju i na mjere koje donese bilo koje državno, regionalno ili lokalno tijelo unutar državnih područja stranaka.
            11.   Struktura i organizacija pregovora

            U skladu s relevantnim odredbama Sporazuma iz Cotonoua i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati, razdoblje pregovora iskoristit će se i za izgradnju kapaciteta u javnom i privatnom sektoru zemalja AKP-a s ciljem jačanja njihove sposobnosti za utvrđivanje i provedbu odgovarajućih regionalnih i multilateralnih trgovinskih strategija i politika. To će uključivati mjere za povećanje konkurentnosti, jačanje regionalnih organizacija i podupiranje inicijativa za regionalnu trgovinsku integraciju, ako je prikladno putem pomoći koja se pruža proračunskoj prilagodbi, fiskalnoj reformi i unapređenju infrastrukture, te za poboljšanje ulaganja. Te će se mjere pratiti na regionalnoj razini, što će, prema potrebi, obavljati regionalne skupine uključene u pregovore o SGP-u i Europska unija. Te će regionalne skupine, među ostalim, davati prijedloge koji će se razmatrati u okviru nacionalnog i regionalnog dijaloga o izradi programa između Europske unije i zemalja AKP-a.
            Uspostavit će se odgovarajući mehanizmi kako bi se osiguralo da nedržavni akteri u Europskoj uniji i zemljama AKP-a budu obaviješteni o sadržaju pregovora i uključeni u savjetovanje o njemu te kako bi se osigurala koordinacija s dijalozima AKP-a i EU-a koji su u tijeku.
            Te će se direktive preispitivati te, prema potrebi, revidirati najmanje svakih 10 godina.

               (1)  Sporazum o partnerstvu AKP-EU izmijenjen je Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (SL L 209, 11.8.2005., str. 27.) i Sporazumom potpisanim u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (SL L 287, 4.11.2010., str. 3.).

               (2)  Odluka br. 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”), SL L 344, 19.12.2013., str. 1.

               (3)  Članci od 45. do 51. i članak 78. Sporazuma iz Cotonoua i relevantne odredbe sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati.


Odluka Komisije od 23/12/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9586 - SEGRO / PSPIB / 7R PROJEKT 5) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 08/01/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9635 - BNP PARIBAS / AGEAS / KONINKLIJKE BELGISCHE TOURING CLUB / OPTIMILE) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 23/12/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9694 - HERMES / IRIDIUM / JV) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 10/12/2019 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9360 - DAIMLER / GEELY / JV) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 09/01/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9678 - KEPPEL INFRASTRUCTURE / MET CAPITAL / MET) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 06/01/2020 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.9629 - FAURECIA / SAS) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: Odluka vijeća (ZVSP) 2020/20 od 13. siječnja 2020. o ažuriranju popisa osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuju članci 2., 3. i 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2019/1341

text:
                  14.1.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 8/5

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/20
         od 13. siječnja 2020.
         o ažuriranju popisa osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuju članci 2., 3. i 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2019/1341
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 27. prosinca 2001. donijelo Zajedničko stajalište 2001/931/ZVSP (1).

                     (2)

                     Vijeće je 8. kolovoza 2019. donijelo Odluku (ZVSP) 2019/1341 (2) o ažuriranju popisa osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuju članci 2., 3. i 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP („popis”).

                     (3)

                     U skladu s člankom 1. stavkom 6. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP potrebno je redovito preispitivati imena osoba, skupina i subjekata navedenih na popisu kako bi se osiguralo postojanje razloga za zadržavanje imena na popisu.

                     (4)

                     U ovoj je Odluci naveden rezultat preispitivanja koje je Vijeće provelo u vezi s osobama, skupinama i subjektima na koje se primjenjuju članci 2., 3. i 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP.

                     (5)

                     Vijeće se uvjerilo u to da su nadležna tijela, kako su navedena u članku 1. stavku 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP, donijela odluke u pogledu svih osoba, skupina i subjekata navedenih na popisu o tome da su bili uključeni u teroristička djela u smislu članka 1. stavaka 2. i 3. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP. Vijeće je također zaključilo da bi se na osobe, skupine i subjekte na koje se primjenjuju članci 2., 3. i 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP trebale i dalje primjenjivati posebne mjere ograničavanja predviđene u Zajedničkom stajalištu 2001/931/ZVSP.

                     (6)

                     Popis bi trebalo na odgovarajući način ažurirati, a Odluku (ZVSP) 2019/1341 trebalo bi staviti izvan snage,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuju članci 2., 3. i 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP naveden je u Prilogu ovoj Odluci.

            Članak 2.
            Odluka (ZVSP) 2019/1341 stavlja se izvan snage.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. siječnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2001/931/ZVSP od 27. prosinca 2001. o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma (SL L 344, 28.12.2001., str. 93.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/1341 od 8. kolovoza 2019. o ažuriranju popisa osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuju članci 2., 3. i 4. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2019/25 (SL L 209, 9.8.2019., str. 15.).

            PRILOG

               POPIS OSOBA, SKUPINA I SUBJEKATA IZ ČLANKA 1.

            I.   OSOBE

                        1.

                        ABDOLLAHI Hamed (također poznat kao Mustafa Abdullahi), rođen 11.8.1960. u Iranu. Broj putovnice: D9004878.

                        2.

                        AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rođen u Al Ihsi (Saudijska Arabija), državljanin Saudijske Arabije.

                        3.

                        AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rođen 16.10.1966. u Tarutu (Saudijska Arabija), državljanin Saudijske Arabije.

                        4.

                        ARBABSIAR Manssor (također poznat kao Mansour Arbabsiar), rođen 6.3.1955. ili 15.3.1955. u Iranu. Državljanin Irana i SAD-a, broj putovnice: C2002515 (Iran); broj putovnice: 477845448 (SAD). Broj nacionalne osobne isprave: 07442833, datum isteka 15.3.2016. (vozačka dozvola SAD-a).

                        5.

                        ASADI Assadollah, rođen 22.12.1971. u Teheranu (Iran), državljanin Irana. Broj iranske diplomatske putovnice: D9016657.

                        6.

                        BOUYERI, Mohammed (također poznat kao Abu ZUBAIR, također poznat kao SOBIAR, također poznat kao Abu ZOUBAIR), rođen 8.3.1978. u Amsterdamu (Nizozemska).

                        7.

                        EL HAJJ, Hassan Hassan, rođen 22.3.1988. u Zaghdraiyi, okrug Sidon, Libanon, državljanin Kanade. Broj putovnice: JX446643 (Kanada).

                        8.

                        HASHEMI MOGHADAM Saeid, rođen 6.8.1962. u Teheranu (Iran), državljanin Irana. Broj putovnice: D9016290, valjana do 4.2.2019.

                        9.

                        IZZ-AL-DIN, Hasan (također poznat kao GARBAYA, Ahmed; također poznat kao SA-ID; također poznat kao SALWWAN, Samir), rođen 1963. u Libanonu, državljanin Libanona.

                        10.

                        MELIAD, Farah, rođen 5.11.1980. u Sydneyju (Australija), državljanin Australije. Broj putovnice: M2719127 (Australija).

                        11.

                        MOHAMMED, Khalid Shaikh (također poznat kao ALI, Salem, također poznat kao BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, također poznat kao HENIN, Ashraf Refaat Nabith, također poznat kao WADOOD, Khalid Adbul), rođen 14.4.1965. ili 1.3.1964. u Pakistanu, broj putovnice 488555.

                        12.

                        ŞANLI, Dalokay (također poznat kao Sinan), rođen 13.10.1976. u Pülümüru (Turska).

                        13

                        SHAHLAI Abdul Reza (također poznat kao Abdol Reza Shala'i, također poznat kao Abd-al Reza Shalai, također poznat kao Abdorreza Shahlai, također poznat kao Abdolreza Shahla'i, također poznat kao Abdul-Reza Shahlaee, također poznat kao Hajj Yusef, također poznat kao Haji Yusif, također poznat kao Hajji Yasir, također poznat kao Hajji Yusif, također poznat kao Yusuf Abu-al-Karkh), rođen oko 1957. u Iranu. Adrese: (1) Kermanshah, Iran, (2) Vojna baza Mehran, provincija Ilam, Iran.

                        14.

                        SHAKURI Ali Gholam, rođen oko 1965. u Teheranu, Iran.

                        15.

                        SOLEIMANI Qasem (preminuo) (također poznat kao Ghasem Soleymani, također poznat kao Qasmi Sulayman, također poznat kao Qasem Soleymani, također poznat kao Qasem Solaimani, također poznat kao Qasem Salimani, također poznat kao Qasem Solemani, također poznat kao Qasem Sulaimani, također poznat kao Qasem Sulemani), rođen 11.3.1957. u Iranu. Državljanin Irana. Broj putovnice: 008827 (iranska diplomatska putovnica), izdana 1999. Čin: general bojnik.

                  II.   SKUPINE I SUBJEKTI

                        1.

                        „Abu Nidal Organisation” (Organizacija Abu Nidal) — „ANO” (također poznata kao „Fatah Revolutionary Council” (Revolucionarno vijeće Fataha), također poznata kao „Arab Revolutionary Brigades” (Arapske revolucionarne brigade), također poznata kao „Black September” (Crni rujan), također poznata kao „Revolutionary Organisation of Socialist Muslims” (Revolucionarna organizacija socijalističkih muslimana)).

                        2.

                        „Al-Aqsa Martyrs' Brigade” (Brigada mučenika Al-Aqse).

                        3.

                        „Al-Aqsa e.V.”.

                        4.

                        „Babbar Khalsa”.

                        5.

                        „Communist Party of the Philippines” (Komunistička partija Filipina), uključujući „New People's Army” (Nova narodna vojska) — „NPA”, Filipini.

                        6.

                        „Directorate for Internal Security of the Iranian Ministry for Intelligence and Security” (Uprava za unutarnju sigurnost iranskog Ministarstva obavještajne djelatnosti i sigurnosti).

                        7.

                        „Gama'a al Islamiyya” (također poznata kao „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Islamic Group” (Islamska skupina) — „IG”).

                        8.

                        „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” — „IBDA-C” („Great Islamic Eastern Warriors Front”) (Fronta ratnika velikog islamskog istoka).

                        9.

                        „Hamas”, uključujući „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.

                        10.

                        „Hizballah Military Wing” (Vojno krilo Hezbolaha) (također poznato kao „Hezbollah Military Wing”, također poznato kao „Hizbullah Military Wing”, također poznato kao „Hizbollah Military Wing”, također poznato kao „Hezballah Military Wing”, također poznato kao „Hisbollah Military Wing”, također poznato kao „Hizbu'llah Military Wing”, također poznato kao „Hizb Allah Military Wing”, također poznato kao „Jihad Council” (Vijeće džihada) (kao i sve jedinice koje su mu podređene, uključujući Organizaciju za vanjsku sigurnost)).

                        11.

                        „Hizbul Mujahideen” — „HM”.

                        12.

                        „Khalistan Zindabad Force” (Snage Khalistan Zindabad) — „KZF”.

                        13.

                        „Kurdistan Workers' Party” (Kurdistanska radnička stranka) — „PKK” (također poznata kao „KADEK”, također poznata kao „KONGRA-GEL”).

                        14.

                        „Liberation Tigers of Tamil Eelam” (Oslobodilački tigrovi tamilskog Eelama) — „LTTE”.

                        15.

                        „Ejército de Liberación Nacional” („National Liberation Army”) (Nacionalna oslobodilačka vojska).

                        16.

                        „Palestinian Islamic Jihad” (Palestinski islamski džihad) — „PIJ”.

                        17.

                        „Popular Front for the Liberation of Palestine” (Narodna fronta za oslobođenje Palestine) — „PFLP”.

                        18.

                        „Popular Front for the Liberation of Palestine — General Command” (Narodna fronta za oslobođenje Palestine — Glavni stožer) (također poznata kao „PFLP — General Command” (PFLP — Glavni stožer)).

                        19.

                        „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi”— „DHKP/C” (također poznata kao „Devrimci Sol”) („Revolutionary Left”) (Revolucionarna ljevica), (također poznata kao „Dev Sol”) („Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party”) (Narodna oslobodilačka revolucionarna vojska/fronta/stranka).

                        20.

                        „Sendero Luminoso” — „SL” („Shining Path”) (Osvijetljeni put).

                        21.

                        „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” — „TAK” (također poznata kao „Kurdistan Freedom Falcons” (Kurdistanski sokoli slobode), također poznata kao „Kurdistan Freedom Hawks” (Kurdistanski jastrebovi slobode)).


title: Odluka Komisije (EU) 2020/26 оd 13. siječnja 2020. o izmjeni Priloga A Monetarnom sporazumu između Europske unije i Kneževine Monaka

text:
                  14.1.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 8/32

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/26
         оd 13. siječnja 2020.
         o izmjeni Priloga A Monetarnom sporazumu između Europske unije i Kneževine Monaka
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Monetarni sporazum od 29. studenoga 2011. između Europske unije i Kneževine Monaka (1), a posebno njegov članak 11. stavak 3.,
         budući da:

                     (1)

                     Člankom 11. stavkom 2. Monetarnog sporazuma između Europske unije i Kneževine Monaka (dalje u tekstu „Monetarni sporazum”) propisuje se da Kneževina Monako primjenjuje ista pravila koja je utvrdila Francuska Republika u svrhu prenošenja pravnih akata Europske unije povezanih s aktivnostima i bonitetnim nadzorom kreditnih institucija i sprečavanjem sistemskih rizika u platnom sustavu i sustavu namire vrijednosnih papira iz Priloga A.

                     (2)

                     Prilog A mijenja se u skladu s člankom 11. stavkom 3. Monetarnog sporazuma, kojim se predviđa da bi Komisija trebala ažurirati Prilog A nakon svake izmjene relevantnih tekstova i svaki put kada Europska unija donese novi tekst.

                     (3)

                     Europska unija donijela je nove tekstove, a u postojeće tekstove iz Priloga A unesene su izmjene.

                     (4)

                     Prilog A Monetarnom sporazumu trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

            Jedini članak
            Prilog A Monetarnom sporazumu između Europske unije i Kneževine Monaka zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci.
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. siječnja 2020.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL C 23, 28.1.2012., str. 13.

            PRILOG

                     „PRILOG A

                                 Zakonodavstvo koje se primjenjuje na djelatnost i nadzor kreditnih institucija i sprečavanje sistemskih rizika u platnom sustavu i sustavu namire vrijednosnih papira

                                    1.

                                 U pogledu odredaba koje se primjenjuju na kreditne institucije
                                 Direktiva Vijeća br. 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.)

                                 izmijenjena:

                                    2.

                                 Direktivom 2001/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. rujna 2001. o izmjeni direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 86/635/EEZ u vezi s pravilima vrednovanja za godišnje financijske i konsolidirane financijske izvještaje određenih vrsta trgovačkih društava, kao i banaka i drugih financijskih institucija (SL L 283, 27.10.2001., str. 28.)

                                    3.

                                 Direktivom 2003/51/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2003. o izmjeni direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ, 86/635/EEZ i 91/674/EEZ o godišnjim i konsolidiranim financijskim izvještajima određenih vrsta trgovačkih društava, banaka i drugih financijskih institucija te osiguravajućih poduzeća (SL L 178, 17.7.2003., str. 16.)

                                    4.

                                 Direktivom 2006/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o izmjeni Direktive Vijeća 78/660/EEZ o godišnjim financijskim izvještajima za određene vrste trgovačkih društava, Direktive Vijeća 83/349/EEZ o konsolidiranim financijskim izvještajima, Direktive Vijeća 86/635/EEZ o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija i Direktive Vijeća 91/674/EEZ o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima osiguravajućih poduzeća (SL L 224, 16.8.2006., str. 1.)

                                    5.

                                 Direktiva Vijeća 89/117/EEZ od 13. veljače 1989. o obvezama podružnica osnovanih u državi članici kreditnih i financijskih institucija koje imaju sjedište izvan te države članice, u pogledu objavljivanja godišnjih računovodstvenih dokumenata (SL L 44, 16.2.1989., str. 40.)

                                    6.

                                 Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.)

                                 izmijenjena:

                                    7.

                                 Direktivom 2009/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o izmjeni Direktive 98/26/EZ o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira i Direktive 2002/47/EZ o ugovorima o financijskom kolateralu s obzirom na povezane sustave i kreditna potraživanja (SL L 146, 10.6.2009., str. 37.)

                                    8.

                                 Direktivom 2010/78/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (SL L 331, 15.12.2010., str. 120.)

                                    9.

                                 Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.)

                                    10.

                                 Uredbom (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.)

                                    11.

                                 Direktiva 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o restrukturiranju i likvidaciji kreditnih institucija (SL L 125, 5.5.2001., str. 15.)

                                 izmijenjena:

                                    12.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    13.

                                 Direktiva 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2002. o financijskom kolateralu (SL L 168, 27.6.2002., str. 43.)

                                 izmijenjena:

                                    14.

                                 Direktivom 2009/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o izmjeni Direktive 98/26/EZ o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira i Direktive 2002/47/EZ o ugovorima o financijskom kolateralu s obzirom na povezane sustave i kreditna potraživanja (SL L 146, 10.6.2009., str. 37.)

                                    15.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    16.

                                 Direktiva 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o dodatnom nadzoru kreditnih institucija, društava za osiguranje i investicijskih društava u financijskom konglomeratu i o izmjeni direktiva Vijeća 73/239/EEZ, 79/267/EEZ, 92/49/EEZ, 92/96/EEZ, 93/6/EEZ i 93/22/EEZ i direktiva 98/78/EZ i 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 35, 11.2.2003., str. 1.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 izmijenjena:

                                    17.

                                 Direktivom 2005/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2005. o izmjeni direktiva Vijeća 73/239/EEZ, 85/611/EEZ, 91/675/EEZ, 92/49/EEZ i 93/6/EEZ i direktiva 94/19/EZ, 98/78/EZ, 2000/12/EZ, 2001/34/EZ, 2002/83/EZ i 2002/87/EZ radi uspostavljanja nove organizacijske strukture odbora za financijske usluge (SL L 79, 24.3.2005., str. 9.)

                                    18.

                                 Direktivom 2008/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o izmjeni Direktive 2002/87/EZ o dopunskom nadzoru kreditnih institucija, osiguravajućih društava i investicijskih društava u financijskom konglomeratu, u pogledu provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (SL L 81, 20.3.2008., str. 40.)

                                    19.

                                 Direktivom 2010/78/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela

                                 (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (SL L 331, 15.12.2010., str. 120.)

                                    20.

                                 Direktiva 2011/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni direktiva 98/78/EZ, 2002/87/EZ, 2006/48/EZ i 2009/138/EZ u odnosu na dodatni nadzor financijskih subjekata u financijskom konglomeratu (SL L 326, 8.12.2011., str. 113.)

                                    21.

                                 osim glave V.:
                                 Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)

                                    22.

                                 Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7.)

                                 izmijenjena:

                                    23.

                                 osim glave V.:
                                 Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)

                                    24.

                                 Osim glava III. i IV.:
                                 Direktivom (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.)

                                    25.

                                 Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.)

                                 izmijenjena:

                                    26.

                                 Uredbom (EU) br. 1022/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) u odnosu na dodjelu određenih zadaća Europskoj središnjoj banci na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (SL L 287, 29.10.2013., str. 5.)

                                    27.

                                 Direktivom 2014/17/ЕU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.)

                                    28.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    29.

                                 Uredbom (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.)

                                    30.

                                 Osim glava III. i IV.:
                                 Direktivom (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.)

                                 31.

                                 Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 izmijenjena:

                                    32.

                                 Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)

                                    33.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    34.

                                 Uredbom (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                 izmijenjena:

                                    35.

                                 Uredbom (EU) br. 2016/1033 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (SL L 175, 30.6.2016., str. 1.)

                                    36.

                                 Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.)

                                    37.

                                 Uredbom (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.), u pogledu kreditnih institucija

                                    38.

                                 Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.), i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 izmijenjena:

                                    39.

                                 Uredbom (EU) 2017/2395 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prijelaznih uređenja za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 na regulatorni kapital te za tretman velikih izloženosti u slučaju određenih izloženosti javnog sektora koje su nominirane u domaćoj valuti bilo koje države članice (SL L 345, 27.12.2017., str. 27.)

                                    40.

                                 Uredbom (EU) 2017/2401 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (SL L 347, 28.12.2017., str. 1.)

                                       41

                                 Uredbom (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (SL L 11, 25.4.2019., str. 4.)

                                    42.

                                 osim glave V.:
                                 Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.), i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine

                                 izmijenjena:

                                    43.

                                 Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

                                    44.

                                 Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita (preinačena) (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.)

                                    45.

                                 Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 izmijenjena:

                                    46.

                                 Direktivom (EU) 2017/2399 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji (SL L 345, 27.12.2017., str. 96)

                                    47.

                                 U pogledu odredaba koje se primjenjuju na kreditne institucije, osim članaka od 34. do 36. i glave III.:
                                 Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (preinačena) (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.) i, prema potrebi, povezane mjere 2. razine

                                 izmijenjena:

                                    48.

                                 Uredbom (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.)

                                    49.

                                 Direktivom (EU) 2016/1034 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (SL L 175, 30.6.2016., str. 8.)

                                    50.

                                 Uredba (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.)

                                 izmijenjena:

                                    51.

                                 Uredbom (EU) 2016/1033 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (SL L 175, 30.6.2016., str. 1.)

                                    52.

                                 U pogledu odredaba koje se primjenjuju na kreditne institucije
                                 Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.)

                                 izmijenjena:

                                    53.

                                 Uredbom (EU) 2016/1033 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (SL L 175, 30.6.2016., str. 1.)

                                    54.

                                 Uredba (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.), u pogledu kreditnih institucija

                                    55.

                                 Osim glava III. i IV.:
                                 Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.) i, prema potrebi, povezanim mjerama 2. razine”

               ”


title: Odluka (EU) 2020/28 europskog parlamenta i vijeća od 27. studenoga 2019. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj

text:
                  15.1.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 10/1

         ODLUKA (EU) 2020/28 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 27. studenoga 2019.
         o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
         uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 11.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na hitne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih prirodnim katastrofama.

                     (2)

                     Sredstva Fonda ne smiju prelaziti maksimalni godišnji iznos od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Grčka je 15. svibnja 2019. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon iznimno obilnih kiša i oluje koje su od 23. do 26. veljače 2019. pogodile Kretu i dovele do poplava i odrona zemlje.

                     (4)

                     Zahtjev Grčke udovoljava uvjetima za osiguravanje financijskog doprinosa iz Fonda, kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 2012/2002.

                     (5)

                     Stoga bi trebalo mobilizirati sredstva iz Fonda kako bi se osigurao financijski doprinos za Grčku.

                     (6)

                     Fond je mobiliziran Odlukom (EU) 2019/277 Europskog parlamenta i Vijeća (4) kako bi se osigurao iznos od 50 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje namijenjen za isplatu predujmova za financijsku godinu 2019. Ta su odobrena sredstva upotrijebljena tek u vrlo ograničenoj mjeri. Time se stoga otvara mogućnost financiranja punog iznosa ove mobilizacije Fonda preraspodjelom odobrenih sredstava raspoloživih za isplatu predujmova u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2019.

                     (7)

                     Radi što brže mobilizacije Fonda ovu bi Odluku trebalo primjenjivati od datuma njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2019. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije kako bi se Grčkoj osigurao iznos od 4 552 517 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje.
            Iznos iz prvog stavka financira se odobrenim sredstvima koja su mobilizirana za isplatu predujmova u proračunu Unije za financijsku godinu 2019. Raspoloživa odobrena sredstva za isplatu predujmova smanjuju se na odgovarajući način.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Primjenjuje se od 27. studenoga 2019.
            Sastavljeno u Strasbourgu, 27. studenoga 2019.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               T. TUPPURAINEN

            (1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

            (2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

            (3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

            (4)  Odluka (EU) 2019/277 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2018. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2019. omogućila isplata predujmova (SL L 54, 22.2.2019., str. 5.).