title: Odluka Vijeća (EU) 2018/538 od 7. prosinca 2017. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Izmjene 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije

text:
               6.4.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 90/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/538
   od 7. prosinca 2017.
   o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Izmjene 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavcima 5. i 7.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Komisija je u ime Unije u pregovorima dogovorila izmjenu Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (1) („Memorandum o suradnji NAT-I-9406”) u skladu s Odlukom Vijeća od 8. svibnja 2017. kojom se Komisiju ovlašćuje za otvaranje pregovora.

               (2)

               Izmjena 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije („Izmjena 1.”) parafirana je 28. srpnja 2017.

               (3)

               Izmjenu 1. trebalo bi potpisati u ime Unije, podložno njezinu kasnijem sklapanju.

               (4)

               Izmjenu 1., uključujući njezinu dopunu, trebalo bi privremeno primjenjivati, u skladu s člankom II.A. Izmjene 1., do završetka postupaka potrebnih za njezino stupanje na snagu.

               (5)

               Potrebno je utvrditi postupovne aranžmane za sudjelovanje Unije u izvršnom upravljanju Memorandumom o suradnji NAT-I-9406 A između Sjedinjenih Američkih Država i Europske Unije o modernizaciji upravljanja zračnim prometom, istraživanju i razvoju u području civilnog zrakoplovstva te globalnoj interoperabilnosti („Memorandum o suradnji NAT-I-9406 A”), koji je utvrđen u dopuni Izmjeni 1. i koji zamjenjuje Memorandum o suradnji NAT-I-9406.

               (6)

               Primjereno je da Vijeće, na temelju članka 218. stavka 7. Ugovora, ovlasti Komisiju za odobravanje izmjena priloga Memorandumom o suradnji NAT-I-9406 A i izmjena dodataka tim prilozima, kao i za donošenje dodatnih priloga i dodataka, podložno prethodnom i pravodobnom savjetovanju s posebnim odborom koji je imenovalo Vijeće,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Izmjene 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije, podložno sklapanju navedene izmjene.
   Tekst Izmjene 1. priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Izmjene 1. u ime Unije.
   Članak 3.
   Izmjena 1., uključujući njezinu dopunu, primjenjuje se privremeno, u skladu s člankom II.A. Izmjene 1., od njezina potpisivanja (2) do završetka postupaka potrebnih za njezino stupanje na snagu.
   Članak 4.
   Nakon savjetovanja s posebnim odborom koji je imenovalo Vijeće, Komisija utvrđuje stajališta koja Unija treba zauzeti u izvršnom upravljanju Memorandumom o suradnji NAT-I-9406 A i njegovim prilozima, kako je navedeno u članku III. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 A, u odnosu na:

               (a)

               donošenje dodatnih priloga Memorandumu o suradnji NAT-I-9406 A i dodataka prilozima Memorandumu o suradnji NAT-I-9406 A; i

               (b)

               donošenje izmjena priloga Memorandumu o suradnji NAT-I-9406 A i izmjena dodataka tim prilozima.

         Članak 5.
   Ne dovodeći u pitanje članak 4. ove Odluke, Komisija može poduzeti sve odgovarajuće mjere na temelju članaka III., IV., V., VII. i VIII. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 A.
   Članak 6.
   Komisija predstavlja Uniju u savjetovanjima na temelju članka XI. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 A.
   Članak 7.
   Komisija redovito obavješćuje Vijeće o napretku ostvarenom u provedbi Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 A.
   Članak 8.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. ANVELT

      (1)  Memorandum o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (SL L 89, 5.4.2011., str. 3.).

      (2)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum potpisivanja Izmjene 1. u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća (EU) 2018/539 od 20. ožujka 2018. o sklapanju Bilateralnog sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o bonitetnim mjerama za osiguranje i reosiguranje

text:
               6.4.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 90/36

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/539
   od 20. ožujka 2018.
   o sklapanju Bilateralnog sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o bonitetnim mjerama za osiguranje i reosiguranje
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 6.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta, (1)

   budući da:

               (1)

               U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2017/1792 (2) Bilateralni sporazum između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o bonitetnim mjerama za osiguranje i reosiguranje („Sporazum”) potpisan je 22. rujna 2017., podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (2)

               Sklapanje Sporazuma omogućit će veću regulatornu sigurnost pri primjeni regulatornih okvira za osiguranje i reosiguranje za osiguratelje i reosiguratelje koji posluju u Uniji i Sjedinjenim Američkim Državama kao i bolju zaštitu ugovaratelja osiguranja i drugih potrošača, suradnjom među nadzornicima u vezi s razmjenom informacija.

               (3)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Bilateralni sporazum između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o bonitetnim mjerama za osiguranje i reosiguranje odobrava se u ime Unije. (3)

   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 8. Sporazuma. (4)

   Članak 3.
   Komisija predstavlja Uniju u okviru Zajedničkog odbora predviđenog u članku 7. Sporazuma, nakon što dobije stav Radne skupine Vijeća za financijske usluge, i obavješćuje tu radnu skupinu o napretku ostvarenom u provedbi Sporazuma kad god je to primjereno, a najmanje jednom godišnje.
   Članak 4.
   Sva stajališta koja treba izraziti u ime Unije donose se u skladu s Ugovorima, odnosno donosi ih Vijeće kako je predviđeno u članku 16. stavku 1. Ugovora o Europskoj uniji ili članku 218. stavku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
   Članak 5.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. ožujka 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Suglasnost od 1. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2017/1792 od 29. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Bilateralnog sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o bonitetnim mjerama za osiguranje i reosiguranje (SL L 258, 6.10.2017., str. 1.).

      (3)  Sporazum je objavljen u SL L 258, 6.10.2017., str. 4., zajedno s odlukom o potpisivanju i privremenoj primjeni.

      (4)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka (EU) 2018/547 Europske središnje banke od 27. ožujka 2018. o imenovanju voditelja radnih jedinica za donošenje delegiranih odluka o regulatornom kapitalu (ESB/2018/11)

text:
               6.4.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 90/110

         ODLUKA (EU) 2018/547 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 27. ožujka 2018.
   o imenovanju voditelja radnih jedinica za donošenje delegiranih odluka o regulatornom kapitalu (ESB/2018/11)
   IZVRŠNI ODBOR EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11. stavak 6.,
   uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/933 Europske središnje banke od 16. studenoga 2016. o općem okviru za prenošenje ovlasti za donošenje odluka za pravne instrumente povezane s nadzornim zadaćama (ESB/2016/40) (1), a posebno njezine članke 4. i 5.,
   uzimajući u obzir Odluku (EU) 2018/546 Europske središnje banke od 15. ožujka 2018. o prenošenju ovlasti za donošenje odluka o regulatornom kapitalu (ESB/2018/10) (2), a posebno njezin članak 2.,
   uzimajući u obzir Odluku ESB/2004/2 od 19. veljače 2004. o donošenju Poslovnika Europske središnje banke (3), a posebno njezin članak 10.,
   budući da:

               (1)

               Kako bi se razmotrio značajan broj odluka koje Europska središnja banka (ESB) treba donijeti radi obavljanja svojih nadzornih zadaća, utvrđen je postupak za donošenje posebnih delegiranih odluka.

               (2)

               Odluka o prenošenju ovlasti proizvodi učinke nakon donošenja odluke Izvršnog odbora kojom se imenuje jedan ili više voditelja radnih jedinica za donošenje odluka na temelju te odluke o prenošenju ovlasti.

               (3)

               Izvršni odbor treba kod imenovanja voditelja radnih jedinica uzeti u obzir važnost odluke o prenošenju ovlasti i broj adresata kojima je potrebno dostaviti delegirane odluke,.

               (4)

               Provedeno je savjetovanje s predsjednikom Nadzornog odbora o voditeljima radnih jedinica kojima bi trebalo prenijeti ovlast za donošenje odluka o regulatornom kapitalu,

         DONIO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Delegirane odluke o regulatornom kapitalu
   Jedan od dolje navedenih voditelja radnih jedinica donosi delegirane odluke u skladu s člankom 2. Odluke (EU) 2018/546 (ESB/2018/10):

               (a)

               glavni direktor Glavne uprave Mikrobonitetni nadzor I, ako nadzor odgovarajućeg nadziranog subjekta ili grupe provodi Glavna uprava Mikrobonitetni nadzor I;

               (b)

               glavni direktor Glavne uprave Mikrobonitetni nadzor II, ako nadzor odgovarajućeg nadziranog subjekta ili grupe provodi Glavna uprava Mikrobonitetni nadzor II; ili

               (c)

               zamjenik glavnog direktora, ako glavni direktor nije na raspolaganju.

         Članak 2.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. ožujka 2018.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 141, 1.6.2017., str. 14.

      (2)  Vidjeti str. 105 ovoga Službenog lista.

      (3)  SL L 80, 18.3.2004., str. 33.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/900 od 25. lipnja 2018. o izmjeni Odluke 2013/184/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Mjanmara/Burme

text:
               25.6.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               LI 160/9

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2018/900
   od 25. lipnja 2018.
   o izmjeni Odluke 2013/184/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Mjanmara/Burme
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 22. travnja 2013. donijelo Odluku 2013/184/ZVSP (1) o mjerama ograničavanja protiv Mjanmara/Burme.

               (2)

               Vijeće je 26. veljače 2018. usvojilo zaključke u kojima osuđuje aktualne raširene i sustavne teške povrede ljudskih prava koje su počinile vojne i sigurnosne snage Mjanmara/Burme. U zaključcima se poziva na podnošenje prijedloga za ciljane mjere ograničavanja protiv visokih vojnih časnika oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw).

               (3)

               Vijeće je 26. travnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/655 (2) kojom se pruža pravni okvir za ciljane mjere ograničavanja protiv određenih fizičkih osoba koje su pripadnici oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw) i pogranične policije i koje su odgovorne za ozbiljna kršenja ljudskih prava, za ometanje pružanja humanitarne pomoći civilima u nevolji te za ometanje provedbe neovisnih istraga navodnih teških kršenja ili povreda ljudskih prava.

               (4)

               S obzirom na stanje u Mjanmaru/Burmi i odgovornost za kršenja ljudskih prava koja su počinili dijelovi oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw) i pogranične policije, sedam osoba trebalo bi biti uvršteno na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja iz Priloga Odluci 2013/184/ZVSP.

               (5)

               Prilog Odluci 2013/184/ZVSP trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prilog Odluci 2013/184/ZVSP mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 25. lipnja 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Odluka Vijeća 2013/184/ZVSP od 22. travnja 2013. o mjerama ograničavanja protiv Mjanmara/Burme i o stavljanju izvan snage Odluke 2010/232/ZVSP (SL L 111, 23.4.2013., str. 75.).

      (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/655 od 26. travnja 2018. o izmjeni Odluke 2013/184/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Mjanmara/Burme (SL L 108, 27.4.2018., str. 29.).

      PRILOG
      Na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela naveden u Prilogu Odluci 2013/184/ZVSP dodaju se sljedeće osobe:

                     „Ime

                     Identifikacijski podaci

                     Obrazloženje

                     Datum uvrštenja na popis

                     1.

                     Aung Kyaw Zaw

                     Datum rođenja: 20. kolovoza 1961.
                     Putovnica br.: DM000826
                     Datum izdavanja: 22. studenoga 2011.
                     Datum isteka valjanosti: 21. studenoga 2021.
                     Nacionalni identifikacijski broj: BC 17444

                     General pukovnik Aung Kyaw Zaw bio je zapovjednik Ureda za posebne operacije br. 3 oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw) od kolovoza 2015. do kraja 2017. Ured za posebne operacije br. 3 u tom je kontekstu nadzirao zapadno zapovjedništvo te je general pukovnik Aung Kyaw Zaw odgovoran za zločine i teška kršenja ljudskih prava koje je zapadno zapovjedništvo počinilo protiv pripadnika zajednice Rohingya u državi Rakhine tijekom tog razdoblja. Oni uključuju nezakonita ubojstva, seksualno nasilje i sustavno spaljivanje kuća i zgrada zajednice Rohingya.

                     25.6.2018.

                     2.

                     Maung Maung Soe

                     Datum rođenja: ožujak 1964.
                     Nacionalni identifikacijski broj: Tatmadaw Kyee 19571

                     General bojnik Maung Maung Soe bio je zapovjednik zapadnog zapovjedništva oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw) od listopada 2016. do 10. studenoga 2017. i nadzirao je vojne operacije u državi Rakhine. U tom kontekstu odgovoran je za zločine i teška kršenja ljudskih prava koje je zapadno zapovjedništvo počinilo protiv pripadnika zajednice Rohingya u državi Rakhine tijekom tog razdoblja. Oni uključuju nezakonita ubojstva, seksualno nasilje i sustavno spaljivanje kuća i zgrada zajednice Rohingya.

                     25.6.2018.

                     3.

                     Than Oo

                     Datum rođenja: 12. listopada 1973.
                     Nacionalni identifikacijski broj: BC 25723

                     Brigadni general Than Oo zapovjednik je 99. divizije lakog pješaštva oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw). U tom kontekstu odgovoran je za zločine i teška kršenja ljudskih prava koje je 99. divizija lakog pješaštva počinila protiv pripadnika zajednice Rohingya u državi Rakhine u drugoj polovici 2017. Oni uključuju nezakonita ubojstva, seksualno nasilje i sustavno spaljivanje kuća i zgrada zajednice Rohingya.

                     25.6.2018.

                     4.

                     Aung Aung

                     Nacionalni identifikacijski broj: BC 23750

                     Brigadni general Aung Aung zapovjednik je 33. divizije lakog pješaštva oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw). U tom kontekstu odgovoran je za zločine i teška kršenja ljudskih prava koje je 33. divizija lakog pješaštva počinila protiv pripadnika zajednice Rohingya u državi Rakhine u drugoj polovici 2017. Oni uključuju nezakonita ubojstva, seksualno nasilje i sustavno spaljivanje kuća i zgrada zajednice Rohingya.

                     25.6.2018.

                     5.

                     Khin Maung Soe

                     General bojnik Khin Maung Soe zapovjednik je 15. divizije lakog pješaštva oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw), pod kojom je pješački bataljun br. 564. U tom kontekstu odgovoran je za zločine i teška kršenja ljudskih prava koje je 15. divizija lakog pješaštva, a posebno pješački bataljun br. 564, počinila protiv pripadnika zajednice Rohingya u državi Rakhine u drugoj polovici 2017. Oni uključuju nezakonita ubojstva, seksualno nasilje i sustavno spaljivanje kuća i zgrada zajednice Rohingya.

                     25.6.2018.

                     6.

                     Thura San Lwin

                     Datum rođenja: 1957.

                     Brigadni general Thura San Lwin bio je zapovjednik pogranične policije od listopada 2016. do početka listopada 2017. U tom kontekstu odgovoran je za zločine i teška kršenja ljudskih prava koje je pogranična policija počinila protiv pripadnika zajednice Rohingya u državi Rakhine tijekom tog razdoblja. Oni uključuju nezakonita ubojstva i sustavno spaljivanje kuća i zgrada zajednice Rohingya.

                     25.6.2018.

                     7.

                     Thant Zin Oo

                     Thant Zin Oo zapovjednik je 8. bataljuna službe državne sigurnosti. U tom kontekstu odgovoran je za zločine i teška kršenja ljudskih prava koje je 8. bataljun službe državne sigurnosti počinio protiv pripadnika zajednice Rohingya u državi Rakhine u drugoj polovici 2017. Teška kršenja ljudskih prava uključuju nezakonita ubojstva i sustavno spaljivanje kuća i zgrada zajednice Rohingya. Ta su kršenja provedena zajedno s 33. divizijom lakog pješaštva oružanih snaga Mjanmara (Tatmadaw) koju je predvodio brigadni general Aung Aung i u njezinu potporu. Stoga se Thant Zin Oo povezuje s brigadnim generalom Aungom Aungom koji je uvršten na popis.

                     25.6.2018.”


title: Odluka Vijeća (EU) 2018/1215 od 16. srpnja 2018. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

text:
                  5.9.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/4

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1215
         od 16. srpnja 2018.
         o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 148. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
         nakon savjetovanja s Odborom regija,
         uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje (3),
         budući da:

                     (1)

                     Države članice i Unija trebaju raditi na razvoju usklađene strategije zapošljavanja te, posebice, na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage i tržištâ rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama kako bi se ostvarili ciljevi pune zaposlenosti i društvenog napretka utvrđeni u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Države članice smatraju promicanje zapošljavanja pitanjem od zajedničkog interesa te u tom pogledu usklađuju svoje djelovanje u okviru Vijeća, uzimajući u obzir nacionalne prakse povezane s odgovornostima socijalnih partnera.

                     (2)

                     Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju, promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba u obzir uzeti zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja i osposobljavanja.

                     (3)

                     U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalne, makroekonomske i strukturne politike. U okviru tih instrumenata ove smjernice za politike zapošljavanja država članica, zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Unije utvrđenima u Preporuci Vijeća (EU) 2015/1184 (4), tvore integrirane smjernice za provedbu strategije Europa 2020. Njima se treba usmjeravati provedba politika u državama članicama i Uniji, kako bi se odrazila međuovisnost država članica. Skup usklađenih europskih i nacionalnih politika i reformi koji iz toga proizlazi treba predstavljati primjerenu kombinaciju općih gospodarskih i socijalnih politika kojima bi se trebali ostvariti pozitivni učinci prelijevanja.

                     (4)

                     Smjernice za politike zapošljavanja u skladu su s Paktom o stabilnosti i rastu, postojećim zakonodavstvom Unije i raznim inicijativama Unije, uključujući Preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (5), Preporuku Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (6), Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja (7) i Preporuku Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (8).

                     (5)

                     U okviru europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar sveobuhvatnog okvira za integrirani multilateralni nadzor ekonomskih, proračunskih i socijalnih politika kao i politika zapošljavanja, te se njime nastoje ostvariti ciljevi strategije Europa 2020., uključujući one koji se odnose na zapošljavanje, obrazovanje i smanjenje siromaštva, kako je utvrđeno u Odluci Vijeća 2010/707/EU (9). Pri promicanju ciljeva politika u vezi s poticanjem ulaganja, radom na strukturnim reformama i osiguranjem odgovornih fiskalnih politika europski semestar od 2015. neprekidno se jača i racionalizira. Posebice je ojačano njegovo usmjerenje na zapošljavanje i socijalna pitanja te produbljen dijalog s državama članicama, socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.

                     (6)

                     Oporavak Unije od gospodarske krize dovodi do pozitivnih kretanja na tržištu rada, no između država članica te unutar pojedinih država članica i dalje postoje važni izazovi i nejednakosti u pogledu gospodarskih i socijalnih rezultata. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Osiguravanje napretka Unije prema pametnom, održivom i uključivom rastu te stvaranju radnih mjesta ključan je izazov s kojim smo danas suočeni. Za to je potrebno usklađeno, ambiciozno i djelotvorno djelovanje u okviru politika i na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i s odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politike, kojim se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme kojima se poboljšavaju produktivnost, rast, socijalna kohezija i gospodarska otpornost na šokove te provedbu fiskalne odgovornosti, istodobno uzimajući u obzir njihov učinak na zapošljavanje i socijalni učinak.

                     (7)

                     Reforme tržišta rada, uključujući reforme nacionalnih mehanizama određivanja plaća, trebale bi slijediti nacionalne prakse socijalnog dijaloga i omogućiti potrebnu priliku za široko razmatranje društveno-ekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu konkurentnosti, stvaranja radnih mjesta te politika cjeloživotnog učenja i osposobljavanja, kao i stvarnih prihoda.

                     (8)

                     Države članice i Unija trebale bi razmotriti i društvene posljedice gospodarske i financijske krize te nastojati izgraditi uključivo društvo u kojem se ljude osnažuje da predviđaju promjene i upravljaju njima te u kojem mogu aktivno sudjelovati društvenom i gospodarskom životu, kao što je navedeno u Preporuci Komisije 2008/867/EZ (10). Trebalo bi razmotriti pitanja nejednakosti i diskriminacije. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te bi trebalo smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost (uključujući onu koja se odnosi na djecu), posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i sustavâ socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, uključujući ulaganja u rani predškolski odgoj i obrazovanje. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinose rastu i društvenom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada održava i jača europski socijalni model.

                     (9)

                     Nakon opsežnog i širokog javnog savjetovanja Europski parlament, Vijeće i Komisija potpisali su 17. studenoga 2017. Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (11). U okviru tog stupa utvrđeno je dvadeset načela i prava kojima se treba podupirati pravedna tržišta rada i sustavi socijalne skrbi te njihovo dobro funkcioniranje. Organizirani su u sljedeće tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost. Stup je referentni okvir za praćenje zapošljavanja i socijalne uspješnosti država članica, pokretanje reformi na nacionalnoj razini te za pružanje smjernica za ponovnu uspostavu konvergencije u cijeloj Europi. S obzirom na važnost tih načela za koordinaciju strukturnih politika, smjernice za zapošljavanje usklađene su s načelima europskog stupa socijalnih prava.

                     (10)

                     Europskom stupu socijalnih prava priložena je ljestvica pokazatelja u okviru koje bi se trebala pratiti provedba i napredak stupa praćenjem kretanja i rezultata u svim državama članicama i procjenjivati napredak ka povećanoj socioekonomskoj konvergenciji. Ta će se analiza, prema potrebi, uključiti u europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika.

                     (11)

                     Integrirane smjernice trebale bi biti osnova preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće može uputiti državama članicama. Države članice trebale bi se u potpunosti koristiti potporom Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi promicale zapošljavanje, socijalnu uključenost, stjecanje dodatnih vještina radnika, cjeloživotno učenje i obrazovanje te poboljšale javnu upravu. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva.

                     (12)

                     Odbor za zapošljavanje i Odbor za socijalnu zaštitu trebali bi pratiti kako se odgovarajuće politike provode s obzirom na smjernice za politike zapošljavanja, u skladu sa svojim ovlastima na temelju Ugovora. Ti bi odbori i druga pripremna tijela Vijeća koji su uključeni u usklađivanje gospodarskih i socijalnih politika trebali blisko surađivati. Trebalo bi održavati dijalog o politikama između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, posebice u pogledu smjernica za politike zapošljavanja država članica.

                     (13)

                     Provedeno je savjetovanje s Odborom za socijalnu zaštitu,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Donose se smjernice za politike zapošljavanja država članica, kako su navedene u Prilogu. Te smjernice čine dio integriranih smjernica strategije Europa 2020.

            Članak 2.
            Države članice u svojim politikama zapošljavanja i programima reformi uzimaju u obzir smjernice navedene u Prilogu, o čemu se izvješćuje u skladu s člankom 148. stavkom 3. UFEU-a.

            Članak 3.
            Ova je Odluka upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. srpnja 2018.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Mišljenje od 19. travnja 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (2)  Mišljenje od 14. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (3)  Mišljenje od 3. svibnja 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (4)  Preporuka Vijeća (EU) 2015/1184 od 14. srpnja 2015. o općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Europske unije (SL L 192, 18.7.2015., str. 27.).

            (5)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

            (6)  SL C 67, 20.2.2016., str. 1.

            (7)  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

            (8)  SL C 153, 2.5.2018., str. 1.

            (9)  Odluka Vijeća 2010/707/EU od 21. listopada 2010. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 308, 24.11.2010., str. 46.).

            (10)  Preporuka Komisije 2008/867/EZ od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (SL L 307, 18.11.2008., str. 11.).

            (11)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

            PRILOG
            Smjernica br. 5: Poticanje potražnje za radnom snagom
            Države članice trebale bi olakšavati stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, među ostalim smanjenjem prepreka s kojima se poduzeća susreću pri zapošljavanju, poticanjem odgovornog poduzetništva i stvarnog samozapošljavanja i posebno podupiranjem osnivanja i rasta mikropoduzeća i malih poduzeća. Države članice trebale bi aktivno promicati socijalno gospodarstvo te poticati socijalne inovacije. Države članice trebale bi poticati one inovativne oblike rada kojima se stvaraju kvalitetne mogućnosti zapošljavanja.
            Porezno opterećenje trebalo bi preusmjeriti s rada na druge izvore oporezivanja kojima se u manjoj mjeri ometaju zapošljavanje i rast, uzimajući u obzir učinak preraspodjele poreznog sustava te istodobno štiteći prihode potrebne za primjerenu socijalnu zaštitu i rashode kojima se potiče rast.
            Države članice trebale bi, poštujući pritom autonomiju socijalnih partnera, poticati transparentne i predvidive mehanizme određivanja plaća kojima se omogućuje prilagodba plaća kretanjima u pogledu produktivnosti i osigurava pravedna plaća za pristojan životni standard. U okviru tih mehanizama trebalo bi uvažiti razlike u razinama vještina i odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Poštujući nacionalne prakse, države članice i socijalni partneri trebali bi osigurati odgovarajuće razine minimalne plaće, uzimajući u obzir njihov učinak na konkurentnost, stvaranje radnih mjesta i na siromaštvo unatoč zaposlenju.
            Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, vještinama i kompetencijama
            U kontekstu tehnoloških, okolišnih i demografskih promjena, države članice trebale bi u suradnji sa socijalnim partnerima promicati produktivnost i zapošljivost odgovarajućom ponudom relevantnih znanja, vještina i kompetencija tijekom cijelog radnog vijeka kako bi se odgovorilo na sadašnje i buduće potrebe tržišta rada. Države članice trebale bi dovoljno ulagati u i u početno i u kontinuirano obrazovanje i osposobljavanje (cjeloživotno učenje). One bi trebale surađivati sa socijalnim partnerima, pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, poduzećima i drugim dionicima kako bi se uklonile strukturne slabosti u sustavima obrazovanja i osposobljavanja te pružalo kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje. Države članice trebale bi nastojati osigurati prijenos prava na osposobljavanje pri promjeni radnog mjesta. To bi trebalo omogućiti svima da predvide potrebe tržišta rada, da im se bolje prilagode te da uspješno upravljaju promjenama, čime se jača opća otpornost gospodarstva na šokove.
            Države članice trebale bi poticati jednake mogućnosti za sve u obrazovanju, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje. Trebale bi podizati opću razinu obrazovanja, posebno za osobe s najnižim kvalifikacijama i učenike u nepovoljnom položaju. Trebale bi osigurati kvalitetne ishode učenja, jačati osnovne vještine, smanjiti broj mladih koji rano napuštaju školovanje i povećati sudjelovanje odraslih u trajnom obrazovanju i osposobljavanju. Države članice trebale bi osnažiti učenje kroz rad u okviru svojih sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (među ostalim s pomoću kvalitetnih i učinkovitih programa naukovanja), povećati relevantnost tercijarnog obrazovanja za tržište rada, poboljšati praćenje i predviđanje vještina, učiniti vještine vidljivijima i omogućiti njihovu usporedbu te povećati prilike za priznavanje i vrednovanje vještina i kompetencija stečenih izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja. Trebale bi modernizirati i povećati ponudu i iskorištavanje fleksibilnog kontinuiranog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Države članice također bi trebale pomoći niskokvalificiranim odraslim osobama da održe ili unaprijede svoju dugoročnu zapošljivost poboljšanjem pristupa kvalitetnim mogućnostima za učenje i većim iskorištavanjem tih prilika, uspostavom inicijative u pogledu oblika usavršavanja, uključujući ocjenjivanje vještina, ponudu obrazovanja i osposobljavanja usklađenu s prilikama na tržištu rada te vrednovanje i priznavanje stečenih vještina.
            Trebalo bi riješiti problem nezaposlenosti i neaktivnosti, među ostalim kroz učinkovitu, pravodobnu, koordiniranu i prilagođenu pomoć na temelju potpore za traženje posla, osposobljavanje i prekvalifikaciju. Kako bi se znatno smanjila i spriječila dugoročna i strukturna nezaposlenost, trebalo bi provoditi sveobuhvatne strategije koje uključuju detaljne individualne procjene najkasnije nakon 18 mjeseci nezaposlenosti. Nezaposlenost mladih i pitanje mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju trebalo bi i dalje rješavati sprječavanjem ranog napuštanja školovanja i strukturnim poboljšanjem prelaska iz škole na posao, među ostalim potpunom provedbom Garancije za mlade (1).
            Države članice trebale bi nastojati ukloniti prepreke sudjelovanju na tržištu rada i faktore koji odvraćaju od sudjelovanja na tržištu rada te osigurati poticaje za sudjelovanje na njemu, posebno za one koji su od njega najudaljeniji. Države članice trebale bi podupirati prilagođeno radno okružje za osobe s invaliditetom, među ostalim s pomoću ciljane financijske potpore i usluga koje im omogućuju da sudjeluju na tržištu rada i u društvu.
            Države članice trebale bi osigurati rodnu ravnopravnost i veće sudjelovanje žena na tržištu rada, među ostalim osiguravanjem jednakih mogućnosti i napredovanja u karijeri te uklanjanjem prepreka sudjelovanju. Trebalo bi riješiti pitanje rodne razlike u plaćama, među ostalim osiguravanjem jednake plaće za jednaki rad, ili rad jednake vrijednosti. Potrebno je promicati usklađivanje poslovnog, obiteljskog i privatnog života i za žene i za muškarce, posebno putem pristupa dugoročnoj skrbi te povoljnim i kvalitetnim uslugama ranog predškolskog odgoja i obrazovanja. Države članice trebale bi osigurati da se roditeljima i ostalim osobama koje skrbe o drugima omogući pristup primjerenom obiteljskom dopustu i fleksibilnim radnim aranžmanima kako bi ostvarili ravnotežu između poslovnog, obiteljskog i privatnog života te kako bi i žene i muškarci ravnopravno ostvarivali ta prava.
            Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga
            Kako bi države članice iskoristile dinamičnu i produktivnu radnu snagu i nove obrasce rada te poslovne modele, trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima na načelima fleksibilnosti i sigurnosti, postižući pritom ravnotežu između prava i obveza. Trebale bi smanjiti i sprječavati segmentaciju tržišta rada, suzbijati neprijavljeni rad i poticati prijelaz na otvorene oblike zapošljavanja. Propisima o zaštiti prava radnika, radnim pravom i djelovanjem institucija trebali bi se osigurati i prikladno okruženje za zapošljavanje i potrebna fleksibilnost poslodavaca da se brzo prilagode promjenama u gospodarskom kontekstu, uz istodobno očuvanje zdravog, sigurnog i dobro prilagođenog radnog okruženja za radnike. Trebalo bi sprječavati sklapanje radnih odnosa s nesigurnim radnim uvjetima, što obuhvaća borbu protiv zlouporabe nestandardnih ugovora. U slučaju neopravdanog otkaza trebalo bi osigurati pristup djelotvornom i nepristranom rješavanju sporova i pravo na pravnu zaštitu, što uključuje primjerenu naknadu.
            Politikama bi se trebalo nastojati poboljšati i poduprijeti sudjelovanje na tržištu rada, usklađivanje s potrebama tržišta rada te promjene radnog statusa. Države članice trebale bi djelotvorno poticati i podupirati osobe koje mogu sudjelovati na tržištu rada. Države članice trebale bi ojačati djelotvornost aktivnih politika tržišta rada povećanjem njihove usmjerenosti, dosega i područja primjene i njihovim boljim povezivanjem s potporom dohotku za nezaposlene dok traže posao i na temelju njihovih prava i odgovornosti. Države članice trebale bi nastojati ostvariti djelotvornije i efikasnije javne službe za zapošljavanje osiguravanjem pravodobne i prilagođene pomoći tražiteljima zaposlenja, podupirući potražnju na tržištu rada i upravljanje na temelju rezultata.
            Države članice trebale bi nezaposlenim osobama osigurati primjerenu naknadu za nezaposlenost tijekom razumno dugog razdoblja, u skladu s njihovim doprinosima i nacionalnim pravilima o ispunjavanju uvjeta za primanje naknade. Tim naknadama ne bi se smio destimulirati brz povratak na tržište rada i trebale bi biti popraćene aktivnim politikama tržišta rada.
            Trebalo bi promicati mobilnost učenika i radnika kako bi se poboljšale vještine nužne za zapošljivost i kako bi se iskoristio puni potencijal europskog tržišta rada. Trebalo bi ukloniti prepreke mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju, u strukovnim i osobnim mirovinama te u priznavanju kvalifikacija. Države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi se osiguralo da administrativni postupci nisu nepotrebna prepreka radnicima iz drugih država članica koji se zapošljavaju. Države članice trebale bi spriječiti zlouporabe postojećih pravila i poraditi na problemu potencijalnog „odljeva mozgova” iz određenih regija.
            Temeljeći se na postojećim nacionalnim praksama i kako bi se ostvarili djelotvorniji socijalni dijalog i bolji društveno-gospodarski ishodi, države članice trebale bi osigurati pravodobno i smisleno sudjelovanje socijalnih partnera u osmišljavanju i provedbi reformi i politika zapošljavanja, socijalnih i, ako je to relevantno, gospodarskih reformi i politika, među ostalim potporom povećanju kapaciteta socijalnih partnera. Socijalne partnere trebalo bi poticati da pregovaraju o kolektivnim ugovorima i sklapaju ih u svim područjima koja su im relevantna, poštujući u potpunosti njihovu neovisnost i pravo na kolektivno djelovanje.
            Ako je to relevantno i temeljeći se na postojećim nacionalnim praksama, države članice u obzir bi trebale uzeti iskustvo relevantnih organizacija civilnoga društva u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima.
            Smjernica br. 8: Promicanje jednakih mogućnosti za sve, poticanje socijalne uključenosti te suzbijanje siromaštva
            Države članice trebale bi promicati uključiva tržišta rada otvorena svim građanima uspostavom učinkovitih mjera za borbu protiv svih oblika diskriminacije i promicanje jednakih mogućnosti za nedovoljno zastupljene skupine na tržištu rada. Trebale bi osigurati jednako postupanje u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite, obrazovanja te pristupa robi i uslugama, bez obzira na rod, rasnu ili etničku pripadnost, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju.
            Države članice trebale bi osuvremeniti sustave socijalne zaštite kako bi pružali djelotvornu, učinkovitu, održivu i odgovarajuću socijalnu zaštitu tijekom svih faza ljudskog života, promičući socijalnu uključenost i uzlaznu društvenu mobilnost, potičući sudjelovanje na tržištu rada i rješavajući nejednakosti, među ostalim osmišljavanjem poreznog sustava i sustava naknada. Nadopunjavanjem univerzalnih pristupa selektivnim pristupima poboljšat će se djelotvornost sustavâ socijalne zaštite. Osuvremenjivanjem sustavâ socijalne zaštite trebale bi se poboljšati njihova dostupnost, održivost, prikladnost i kvaliteta.
            Države članice trebale bi razviti i provesti preventivne i integrirane strategije kombinacijom triju sastavnica aktivnog uključivanja: odgovarajuće potpore dohotku, uključivih tržišta rada i pristupa kvalitetnim uslugama, ispunjavajući pojedinačne potrebe. U okviru sustavâ socijalne zaštite trebalo bi osigurati primjeren minimalni dohodak za sve osobe koje nemaju dovoljno sredstava i promicati socijalnu uključenost poticanjem aktivnog sudjelovanja osoba u društvu i na tržištu rada.
            Dostupnost povoljnih, pristupačnih i kvalitetnih usluga kao što su rani predškolski odgoj i obrazovanje, izvanškolska skrb, obrazovanje, osposobljavanje, stanovanje, zdravstvene usluge i dugotrajna skrb od ključne je važnosti za osiguravanje jednakih mogućnosti, među ostalim za žene, djecu i mlade. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, uključujući smanjenje siromaštva unatoč zaposlenju i siromaštva djece. Države članice trebale bi svima osigurati pristup osnovnim uslugama. Države članice trebale bi osobama kojima je potrebna pomoć ili ranjivim osobama osigurati pristup primjerenim socijalnim stanovima ili pomoći za stanovanje. Beskućništvo bi trebalo zasebno razmotriti. Trebalo bi uzeti u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom.
            Države članice trebale bi osigurati pravodoban pristup cjenovno pristupačnoj preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj skrbi i dugotrajnoj skrbi dobre kvalitete, uz zadržavanje dugoročne održivosti.
            U kontekstu sve duljeg životnog vijeka i demografskih promjena, države članice trebale bi osigurati prikladnost i održivost mirovinskih sustava za radnike i samozaposlene osobe, pružajući jednake mogućnosti za žene i muškarce u kontekstu stjecanja mirovinskih prava, među ostalim sustavima dopunskog mirovinskog osiguranja kako bi se osigurao primjeren dohodak. Mirovinske reforme trebalo bi poduprijeti mjerama za produljenje radnog vijeka, kao što je pomicanje stvarne dobne granice za umirovljenje, i trebalo bi ih uključiti u strategije aktivnog starenja. Države članice trebale bi uspostaviti konstruktivan dijalog s relevantnim dionicima i omogućiti odgovarajuće postupno uvođenje reformi.

               (1)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.


title: Odluka Vijeća od 4. rujna 2018. o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019.

text:
                  6.9.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 314/4

         ODLUKA VIJEĆA
         od 4. rujna 2018.
         o donošenju stajališta Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019.
         (2018/C 314/05)
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314. stavak 3., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a,
         budući da:

                     1.

                     Komisija je 21. lipnja 2018. podnijela prijedlog koji sadrži nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (1),

                     2.

                     Vijeće je razmotrilo prijedlog Komisije s ciljem utvrđivanja stajališta sukladnog, na prihodovnoj strani, s Odlukom Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2) i, na rashodovnoj strani, s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

               ODLUČILO JE:

            Jedini članak
            Vijeće je 4. rujna 2018. donijelo stajalište Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019.
            Cjeloviti tekst dostupan je za čitanje ili preuzimanje na internetskim stranicama Vijeća: http://www.consilium.europa.eu/

            Sastavljeno u Bruxellesu 4. rujna 2018.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. BLÜMEL

            (1)  COM(2018) 600 final.

            (2)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

            (3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.


title: Odluka Vijeća (EU) 2018/1474 od 28. rujna 2018. o imenovanju dvaju članova i četiriju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Republika Austrija

text:
                  3.10.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 247/7

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1474
         od 28. rujna 2018.
         o imenovanju dvaju članova i četiriju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložila Republika Austrija
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
         uzimajući u obzir prijedlog austrijske vlade,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

                     (2)

                     Dva mjesta članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata g. Michaela HÄUPLA i g. Herwiga VAN STAAE.

                     (3)

                     Tri mjesta zamjenika članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata gđe Renate BRAUNER, gđe Renate BRAUNER i gđe Barbare SCHWARZ.

                     (4)

                     Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno imenovanjem g. Günthera PLATTERA članom Odbora regija.

               DONIO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

                        (a)

                        članovima:

                                    —

                                    g. Günther PLATTER, Landeshauptmann von Tirol,

                                    —

                                    g. Michael LUDWIG, Landeshauptmann/Bürgermeister von Wien,

                        (b)

                        zamjenicima članova:

                                    —

                                    gđa Sonja LEDL-ROSSMANN, Präsidentin des Landtags von Tirol,

                                    —

                                    g. Peter HANKE, Stadtrat für Finanzen und Budget der Stadt Wien,

                                    —

                                    gđa Brigitta PALLAUF, Präsidentin des Landtags von Salzburg,

                                    —

                                    g. Martin EICHTINGER, Landesrat für Wohnen, Arbeitsmarkt und Internationale Beziehungen von Niederösterreich.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2018.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i zamjenika članova za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).


title: Odluka (EU) 2018/1505 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj

text:
                  15.10.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 258/3

         ODLUKA (EU) 2018/1505 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 12. rujna 2018.
         o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
         uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 11.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na izvanredne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih prirodnim katastrofama.

                     (2)

                     Sredstva Fonda ne smiju prelaziti maksimalni godišnji iznos od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Bugarska je 11. siječnja 2018. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava prouzročenih obilnim padalinama i snažnim olujama 25. i 26. listopada 2017.

                     (4)

                     Grčka je 11. listopada 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon potresa koji je 20. srpnja 2017. pogodio južnoegejsko područje i otok Kos.

                     (5)

                     Litva je 22. prosinca 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava prouzročenih neprekidnim padalinama tijekom ljeta i jeseni 2017.

                     (6)

                     Poljska je 25. listopada 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon iznimno snažnih oluja i obilnih padalina između 9. i 12. kolovoza 2017.

                     (7)

                     Zahtjevi Bugarske, Grčke, Litve i Poljske ispunjavaju uvjete za osiguravanje financijskog doprinosa iz Fonda kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 2012/2002.

                     (8)

                     Stoga bi trebalo mobilizirati Fond kako bi se osigurao financijski doprinos za Bugarsku, Grčku, Litvu i Poljsku.

                     (9)

                     Radi što brže mobilizacije Fonda ovu bi Odluku trebalo primjenjivati od dana njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije kako bi se Bugarskoj osigurao iznos od 2 258 225 EUR, Grčkoj iznos od 2 535 796 EUR, Litvi iznos od 16 918 941 EUR i Poljskoj iznos od 12 279 244 EUR u odobrenim sredstvima za preuzete obveze i odobrenim sredstvima za plaćanja.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 12. rujna 2018.

            Sastavljeno u Strasbourgu 12. rujna 2018.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               A. TAJANI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               K. EDTSTADLER

            (1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

            (2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

            (3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2018/1528 od 11. listopada 2018. o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma

text:
                  15.10.2018

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 257/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1528
         od 11. listopada 2018.
         o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 3. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     U svibnju 2003. Komisija je donijela Komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Izvršavanje zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šuma (FLEGT): Prijedlog akcijskog plana EU-a” kojom se pozvalo na donošenje mjera za rješavanje problema nezakonite sječe izradom sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine („akcijski plan EU-a”). Zaključci Vijeća o akcijskom planu EU-a doneseni su u listopadu 2003. (1), a rezolucija Europskog parlamenta na tu temu donesena je 7. srpnja 2005. (2)

                     (2)

                     Vijeće je 5. prosinca 2005. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora sa zemljama proizvođačima drvne sirovine o sporazumima o partnerstvu s ciljem provedbe akcijskog plana EU-a.

                     (3)

                     Vijeće je 20. prosinca 2005. donijelo Uredbu (EZ) br. 2173/2005 (3) kojom je uspostavljen FLEGT sustav za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Uniju iz zemalja s kojima je Unija sklopila sporazume o dobrovoljnom partnerstvu.

                     (4)

                     Pregovori sa Socijalističkom Republikom Vijetnamom uspješno su zaključeni te je Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma („Sporazum”) parafiran 11. svibnja 2017.

                     (5)

                     Sporazum bi trebalo potpisati,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odobrava se potpisivanje u ime Unije Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma, podložno sklapanju navedenog Sporazuma (4).

            Članak 2.
            Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Sporazuma u ime Unije.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Luxembourgu 11. listopada 2018.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. MOSER

            (1)  SL C 268, 7.11.2003., str. 1.

            (2)  SL C 157 E, 6.7.2006., str. 482.

            (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (SL L 347, 30.12.2005., str. 1.).

            (4)  Tekst Sporazuma objavit će se zajedno s odlukom o njegovu sklapanju.