title: 2010/367/EU: Odluka Komisije od 25. lipnja 2010. o provedbi programa nadziranja influence ptica kod peradi i divljih ptica (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 4190)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 69

               HR

               Službeni list Europske unije

               168

         32010D0367

               L 166/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 25. lipnja 2010.
   o provedbi programa nadziranja influence ptica kod peradi i divljih ptica
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 4190)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2010/367/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (2), a posebno njezin članak 4. stavak 2.
   budući da:

               (1)

               Influenca ptica je zarazna virusna bolest ptica, uključujući perad. Zaražavanja virusima influence ptica uzrokuju u domaće peradi dva glavna oblika te bolesti koja se razlikuju po virulenciji. Slabo patogeni oblik općenito uzrokuje samo blage simptome, dok jako patogeni oblik ima za rezultat visoku stopu smrtnosti u većini vrsta peradi. Ta bolest može imati ozbiljan utjecaj na profitabilnost uzgoja peradi.

               (2)

               Direktivom 2005/94/EZ određuju se mjere za kontrolu izbijanja jako patogene influence ptica (HPAI) i slabo patogene influence ptica koje uzrokuju virusi influence ptica podtipova H5 i H7 (LPAI) kod peradi i drugih ptica koje se drže u zatočeništvu, kako je definirano u toj Direktivi. Direktivom 2005/94/EZ također se predviđaju određene preventivne mjere u vezi nadziranja i ranog otkrivanja virusa influence ptica.

               (3)

               Direktivom 2005/94/EZ predviđa se provođenje obveznih programa nadziranja u državama članicama. Ti programi nadziranja imaju za cilj otkriti cirkulaciju LPAI virusa kod peradi, a posebno u vrstama peradi koje su vodarice, prije nego se proširi u populaciji peradi, kako bi bilo moguće poduzeti mjere kontrole za sprečavanje moguće mutacije u HPAI virus što može imati ozbiljne posljedice.

               (4)

               Direktivom 2005/94/EZ također se predviđa provođenje programa nadziranja i u divljih ptica kako bi se na temelju redovito ažuriranih procjena rizika doprinijelo trenutnim spoznajama o prijetnjama koje predstavljaju divlje ptice u vezi s bilo kojim virusom influence aviarnog podrijetla u ptica.

               (5)

               Odluka Komisije 2007/268/EZ od 13. travnja 2007. o provedbi programa nadziranja influence ptica kod peradi i divljih ptica koji se moraju provoditi u državama članicama i o izmjeni Odluke 2004/450/EZ (3) donesena je kako bi se odredile smjernice za provedbu takvih programa nadziranja.

               (6)

               Od datuma donošenja te Odluke, iskustvo stečeno u državama članicama pri provođenju programa nadziranja te znanstveni napredak i zaključci istraživanja ukazuju da su neke vrste peradi i proizvodne kategorije peradi izložene većem riziku od zaražavanja virusima influence ptica od drugih, također uzimajući u obzir lokaciju gospodarstva i druge faktore rizika.

               (7)

               Prijetnja od unošenja HPAI virusa podtipa H5N1 iz jugoistočne Azije u Europu njegovim širenjem prema zapadu tijekom 2005. potakla je donošenje dodatnih mjera za pripravnost i rano otkrivanje tog tipa virusa kod peradi i divljih ptica.

               (8)

               Odlukom Komisije 2005/731/EZ od 17. listopada 2005. o dodatnim zahtjevima za nadziranje influence ptica u divljih ptica (4) zahtijeva se od država članica da uspostave prijavu nadležnim tijelima svakog neuobičajenog uginuća ili značajnog izbijanja bolesti u divljih ptica, a posebno u divljih ptica vodarica. Moraju se također provesti uzorkovanje i laboratorijsko testiranje na virus influence ptica.

               (9)

               Primjereno je uključiti zahtjeve utvrđene u Odluci 2005/731/EZ u ovu Odluku.

               (10)

               Od 2006. do 2009. preko 350 000 divljih ptica uzorkovano je i testirano na influencu ptica. U prosjeku, nadziranje u državama članicama provedeno je uzorkovanjem 75 % živih ptica i 25 % bolesnih ili uginulih ptica.

               (11)

               Više od 1 000 ptica koje su pronađene uginule ili bolesne bile su pozitivne na HPAI podtip H5N1, dok je samo pet ptica uzorkovanih kao zdravih živih ptica, bilo pozitivno na taj virus tijekom 4-godišnjeg razdoblja. LPAI podtipovi bili su gotovo isključivo izolirani iz uzoraka uzetih od živih ptica.

               (12)

               Zaključci iz godišnjih izvješća o nadziranju influence ptica (5) u Uniji koje je sakupio Referentni laboratorij EU (EURL) za influencu ptica, znanstvena mišljenja Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) (6), (7) i (8) i rad nedavno osnovane radne skupine za nadziranje bolesti životinja (TFADS) naglasili su da bi trebalo uvesti određene izmjene u sadašnju strategiju nadziranja peradi i divljih ptica kako bi se dalje poticao pristup temeljen na riziku, što se smatra strategijom nadziranja najprimjerenijom za obavješćivanje nadležnih tijela za sprečavanje i kontrolu bolesti s ciljem zaštite gospodarstava za uzgoj peradi i drugih ptica koje se drže u zatočeništvu.

               (13)

               Nadziranje temeljeno na riziku treba nadopuniti sustave ranog otkrivanja zaraze influencom ptica kod peradi, poput onih već predviđenih u članku 2. Odluke Komisije 2005/734/EZ od 19. listopada 2005. o utvrđivanju biosigurnosnih mjera za smanjenje rizika od prijenosa jako patogene influence ptica koju uzrokuje tip A virusa influence podtip H5N1 s ptica koje žive u divljini na perad i druge ptice koje se drže u zatočeništvu te o predviđanju sustava ranog otkrivanja u područjima koja su u posebnom riziku (9) i u poglavlju II. dijelu 2 Priloga Odluci Komisije 2006/437/EZ od 4. kolovoza 2006. o odobravanju Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica u skladu s Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (10).

               (14)

               Stoga bi trebalo preispitati smjernice za nadziranje influence ptica kod peradi i divljih ptica utvrđene u Odluci 2007/268/EZ s obzirom na stečeno iskustvo i nove znanstvene spoznaje te ih zamijeniti smjernicama utvrđenim u ovoj Odluci.

               (15)

               U interesu dosljednosti zakonodavstva Unije, uzorkovanje i laboratorijsko testiranje trebalo bi provoditi u skladu s postupcima utvrđenim u Odluci 2006/437/EZ, ako nije drukčije navedeno.

               (16)

               U interesu dosljednosti zakonodavstva Unije, pri provedbi programa nadziranja u divljih ptica trebalo bi se u potpunosti pridržavati zahtjeva Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (11), a posebno u pogledu načina uspostave nadziranja i postupaka uzorkovanja opisanih u odjeljcima 2. i 3. dijela 1. Priloga II. ovoj Odluci.

               (17)

               Odluke 2005/731/EZ i 2007/268/EZ trebalo bi staviti izvan snage.

               (18)

               Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi se osiguralo da nadležna tijela postignu odgovarajuće dogovore s organizacijama za praćenje i prstenovanje divljih ptica, lovnim i drugim relevantnim organizacijama kako bi osigurali da te organizacije imaju obvezu prijaviti nadležnim tijelima, bez odgađanja, svako neuobičajeno uginuće ili značajno izbijanje bolesti u divljih ptica, a posebno u divljih ptica vodarica.
   Članak 2.
   1.   Države članice osiguravaju da nadležno tijelo, odmah nakon što je zaprimilo bilo koju prijavu predviđenu u članku 1. i kada nije utvrđen drugi razlog uginuća osim influence ptica, osigura:

               (a)

               sakupljanje odgovarajućih uzoraka od mrtvih ptica i ako je moguće od drugih ptica koje su bile u kontaktu s mrtvim pticama;

               (b)

               podvrgavanje uzoraka laboratorijskim testiranjima za otkrivanje virusa influence ptica.

         2.   Postupci uzorkovanja i testiranja provode se u skladu s poglavljima II. do VIII. Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica odobrenog Odlukom 2006/437/EZ.
   3.   Države članice bez odlaganja obavješćuju Komisiju u slučaju da laboratorijska testiranja iz stavka 1. točke (b) pokažu pozitivne rezultate na jako patogeni virus influence ptica (HPAI).
   Članak 3.
   Programi nadziranja za influencu ptica kod peradi i divljih ptica koje moraju provoditi države članice u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ sukladni su smjernicama iz priloga I. i II. ovoj Odluci.
   Članak 4.
   Ne dovodeći u pitanje zahtjeve koje predviđa zakonodavstvo Unije, nadležna tijela osiguravaju dostavljanje Komisiji svakih 6 mjeseci svih pozitivnih i negativnih rezultata seroloških i viroloških pretraživanja na influencu ptica dobivenih u okviru programa nadziranja za perad i divlje ptice. Podaci se dostavljaju putem elektroničkog sustava Komisije svake godine do 31. srpnja za prethodnih 6 mjeseci (1. siječnja do 30. lipnja) i do 31. siječnja za prethodnih 6 mjeseci (1. srpnja do 31. prosinca).
   Članak 5.
   Odluke 2005/731/EZ i 2007/268/EZ stavljaju se izvan snage.
   Članak 6.
   Ova Odluka je upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2010.

            Za Komisiju

         John DALLI

            Član Komisije

      (1)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

      (2)  SL L 10, 14.1.2006., str. 16.

      (3)  SL L 115, 3.5.2007., str. 3.

      (4)  SL L 274, 20.10.2005., str. 93.

      (5)  Internetska stranica Europske komisije: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/eu_resp_surveillance_en.htm

      (6)  The EFSA Journal (2005.) 266., 1.-21.; Znanstveno mišljenje o utjecaju influence ptica na zdravlje i dobrobit životinja.

      (7)  The EFSA Journal (2008.) 715., 1.-161., Znanstveno mišljenje o utjecaju influence ptica na zdravlje i dobrobit životinja i o rizicima njenog unošenja na gospodarstva za uzgoj peradi u EU.

      (8)  The EFSA Journal (2006.) 357., 1.-46., Mišljenje o pticama selicama i njihova moguća uloga u širenju jako patogene influence ptica.

      (9)  SL L 274, 20.10.2005., str. 105.

      (10)  SL L 237, 31.8.2006., str. 1.

      (11)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

      PRILOG I.

         Smjernice za provedbu programa nadziranja influence ptica kod peradi

      1.   Ciljevi programa nadziranja

      Ciljevi programa nadziranja influence ptica kod peradi su osiguranje informacija za nadležno tijelo o cirkulaciji virusa influence ptica s ciljem kontrole bolesti u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, kroz cjelogodišnje otkrivanje putem aktivnog nadziranja za:

                  (a)

                  slabo patogenu influencu ptica (LPAI) podtipova H5 i H7 kod peradi (kokoši, purana, biserki, fazana, jarebica i prepelica) i bezgrebenki čime se dopunjuju drugi sustavi za rano otkrivanje;

                  (b)

                  LPAI podtipova H5 i H7 i jako patogenu influencu ptica (HPAI) u domaćih ptica vodarica (pataka, gusaka i divljih pataka za obnavljanje populacije pernate divljači).

            2.   Plan nadziranja

      Uzorkovanje i serološko testiranje na gospodarstvima za uzgoj peradi provode se radi otkrivanja prisutnosti protutijela za influencu ptica, kako je određeno u Direktivi 2005/94/EZ.
      Navedeno aktivno nadziranje nadopunjava sustave ranog otkrivanja koji se već provode u državama članicama kako je predviđeno u Odluci 2005/734/EZ i u poglavlju II. Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica odobrenog Odlukom Komisije 2006/437/EZ (Dijagnostički priručnik); a posebno one sustave koji se provode na gospodarstvima za uzgoj peradi gdje postoji veći rizik za unos influence ptica.
      Postoje dvije glavne međunarodno priznate metode za nadziranje bolesti životinja: (a) nadziranje temeljeno na riziku; i (b) nadziranje temeljeno na reprezentativnom uzorkovanju.
      2.1.   Nadziranje temeljeno na riziku

      Nadziranje temeljeno na riziku preporučena je metoda za ciljano i učinkovito provođenje nadziranja influence ptica.
      Države članice koje odaberu tu metodu navode važne puteve rizika za infekciju jata peradi i okvir uzorkovanja za gospodarstva za uzgoj peradi na kojima postoji veći rizik od zaražavanja influencom ptica.
      Kriteriji i faktori rizika navedeni u odjeljku 4.1. nisu sveobuhvatni, ali ukazuju kako usmjeravati uzorkovanje i testiranje vrsta peradi i proizvodnih kategorija peradi u različitim sustavima uzgoja. Ovisno o pojedinačnoj situaciji u vezi zdravlja životinja u dotičnoj državi članici, oni se mogu drukčije procijeniti.
      2.2.   Nadziranje temeljeno na reprezentativnom uzorkovanju

      Ako država članica nije u mogućnosti provesti dovoljno utemeljenu procjenu puteva rizika za zaražavanje jata peradi na svom državnom području, ona provodi nadziranje temeljeno na modelu reprezentativnog uzorkovanja. Broj gospodarstava za uzgoj peradi na kojima se provodi uzorkovanje mora odgovarati onom iz tablica 1. i 2. ovisno o vrsti peradi.
      Uzorkovanje za serološko testiranje za influencu ptica stratificira se preko čitavog državnog područja države članice, tako da se uzorci mogu smatrati reprezentativnima za čitavu državu članicu.
      3.   Ciljane populacije

      Uzorkovanje sljedećih vrsta peradi i proizvodnih kategorija peradi uključuju se u program nadziranja:

                  (a)

                  kokoši nesilice;

                  (b)

                  kokoši nesilice u slobodnom uzgoju;

                  (c)

                  rasplodne kokoši;

                  (d)

                  rasplodni purani;

                  (e)

                  rasplodne patke;

                  (f)

                  rasplodne guske;

                  (g)

                  tovni purani;

                  (h)

                  tovne patke;

                  (i)

                  tovne guske;

                  (j)

                  pernata divljač u uzgoju (galiformna), a posebno odrasle ptice kao što su rasplodne ptice;

                  (k)

                  pernata divljač u uzgoju (vodarice);

                  (l)

                  bezgrebenke.

            Međutim, u sljedećim posebnim izvanrednim okolnostima mogu se uključiti i sljedeće kategorije peradi:

                  (m)

                  brojleri, ali samo kada: i. su držani u velikom broju u slobodnom uzgoju i ii. se smatra da predstavljaju veći rizik za zaražavanje influencom ptica;

                  (n)

                  dvorišna perad: načelno igra manju ulogu u cirkulaciji i širenju virusa, a njihovo uzorkovanje zahtijeva velika sredstva; međutim, u nekim državama članicama dvorišna perad može predstavljati veći rizik za influencu ptica zbog njihove prisutnosti u velikom broju, njihove blizine komercijalnim gospodarstvima za uzgoj peradi, uključenosti u lokalnu/regionalnu trgovinu i drugih kriterija i faktora rizika koji su navedeni u odjeljku 4.1., a posebno u pogledu sastava vrste.

            Međutim, kad se za proizvodnu kategoriju peradi predloži dobro argumentirano obrazloženje u vezi s razinom rizika (kao što su rasplodne kokoši koje se drže u strogim uvjetima biološke sigurnosti) navedenu je kategoriju moguće izostaviti iz uzorkovanja.
      4.   Metoda nadziranja koja se temelji na riziku

      Odabir metode nadziranja koja se temelji na riziku mora se odrediti procjenom na razini države članice, koja uzima u obzir barem sljedeće kriterije i faktore rizika:
      4.1.   Kriteriji i faktori rizika

      4.1.1.   Kriteriji i faktori rizika za unos virusa na gospodarstva za uzgoj peradi zbog izravne ili neizravne izloženosti divljim pticama, a posebno onima koje su identificirane kao „ciljane vrste”

                  (a)

                  Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi u blizini vlažnih područja, ribnjaka, močvara, jezera, rijeka ili morskih obala gdje se mogu okupljati divlje ptice vodarice selice.

                  (b)

                  Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi u području visoke gustoće divljih ptica selica, a posebno onih koje su okarakterizirane kao „ciljane vrste” za otkrivanje HPAI H5N1 i navedene u dijelu 2. Priloga II.

                  (c)

                  Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi u blizini odmorišta i mjesta za parenje divljih ptica vodarica selica, a posebno ako su ova mjesta povezana putem kretanja ptica selica s područjima na kojima je poznato da se HPAI H5N1 pojavljuje u divljih ptica ili peradi.

                  (d)

                  Gospodarstva za uzgoj peradi u slobodnom uzgoju, ili gospodarstva za uzgoj peradi gdje se perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu drže na otvorenom u prostorima u kojima kontakt s divljim pticama nije moguće učinkovito spriječiti.

                  (e)

                  Niska razina biosigurnosti na gospodarstvu za uzgoj peradi, uključujući način skladištenja hrane za životinje i korištenje površinskih voda.

            4.1.2.   Kriteriji i faktori rizika za širenje virusa unutar gospodarstva za uzgoj peradi i između gospodarstava za uzgoj peradi i posljedice (utjecaj) širenja influence ptice s peradi na perad i među gospodarstvima za uzgoj peradi

                  (a)

                  Prisutnost više od jedne vrste peradi na istom gospodarstvu za uzgoj peradi, a posebno prisutnost domaćih pataka i gusaka zajedno s drugim vrstama peradi.

                  (b)

                  Vrsta proizvodnje peradi i vrste peradi na gospodarstvu za koje su podaci nadziranja pokazali povećanu stopu otkrivanja zaraze influencom ptica u državi članici, kao što su gospodarstva za uzgoj pataka i peradi namijenjenih obnovi populacije pernate divljači (posebno uzgoj divljih pataka).

                  (c)

                  Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi na područjima visoke gustoće gospodarstava za uzgoj peradi.

                  (d)

                  Oblici trgovine, uključujući uvoz i s njim povezan intenzitet premještanja peradi, bilo izravan ili neizravan, i drugi faktori uključujući vozila, opremu i osoblje.

                  (e)

                  Prisutnost kategorija dugoživuće peradi i skupina peradi različite starosti na gospodarstvu (kao što su kokoši nesilice).

            4.2.   Odabir ciljanih populacija u riziku

      Razina ciljanja mora odraziti broj i lokalnu procjenu faktora rizika koji su prisutni na gospodarstvu za uzgoj peradi.
      Nadležno tijelo može uvažiti druge faktore rizika u svojoj procjeni prilikom izrade plana nadziranja koji moraju biti propisno navedeni i opravdani u okviru programa nadziranja.
      4.3.   Odabir gospodarstava za uzgoj peradi na kojima će se provesti uzorkovanje

      Tablice 1. i 2. mogu se koristiti kao temelj za određivanje broja gospodarstava za uzgoj peradi koja će se uzorkovati po rizičnoj populaciji.
      5.   Reprezentativna metoda uzorkovanja

      Kada se provodi reprezentativna metoda iz odjeljka 2.2., broj gospodarstava za uzgoj peradi na kojima će se provesti uzorkovanje izračunava se na temelju brojeva iz tablica 1. i 2., prema vrstama peradi koje su prisutne na gospodarstvu za uzgoj peradi.
      5.1.   Broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati za laboratorijsko testiranje na influencu ptica

      5.1.1.   Broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati (osim gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka)

      Za svaku proizvodnu kategoriju peradi, osim pataka, gusaka i divljih pataka, broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati određuje se tako da se osigura otkrivanje najmanje jednog zaraženoga gospodarstva ako je prevalencija zaraženih gospodarstava najmanje 5 %, s 95 %-tnim intervalom povjerenja.
      Uzorkovanje se provodi u skladu s tablicom 1.:

         Tablica 1.

         Broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati (osim gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka) za svaku proizvodnu kategoriju peradi

                  Broj gospodarstava po kategoriji peradi po državi članici

                  Broj gospodarstava koja treba uzorkovati

                  Do 34

                  Sva

                  35 - 50

                  35

                  51 - 80

                  42

                  81 - 250

                  53

                  > 250

                  60

            5.1.2.   Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati
          (1)

      Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati određuje se tako da se osigura otkrivanje najmanje jednog zaraženoga gospodarstva ako je prevalencija zaraženih gospodarstava najmanje 5 %, s 99 %-tnim intervalom povjerenja.
      Uzorkovanje se provodi u skladu s tablicom 2.:

         Tablica 2

         Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati

                  Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka po državi članici

                  Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati

                  Do 46

                  Sva

                  47 - 60

                  47

                  61 - 100

                  59

                  101 - 350

                  80

                  > 350

                  90

            5.2.   Broj peradi (ptica) koji se mora uzorkovati na gospodarstvu za uzgoj peradi

      Brojke navedene u točkama 5.2.1. i 5.2.2. primjenjuju se na gospodarstva za uzgoj peradi uzorkovana na temelju nadziranja koje se temelji na riziku i na reprezentativnom uzorkovanju.
      5.2.1.   Broj ptica (osim pataka, gusaka i divljih pataka) koje se moraju uzorkovati na gospodarstvu za uzgoj peradi

      Broj ptica uzorkovanih na gospodarstvu za uzgoj peradi određuje se tako da se osigura vjerojatnost od 95 % za otkrivanje najmanje jedne ptice seropozitivne na influencu ptica, ako je prevalencija seropozitivnih ptica ≥ 30 %.
      Uzorci krvi za serološku pretragu uzimaju se od svih proizvodnih kategorija peradi i vrsta peradi i to od najmanje 5 do 10 ptica (osim pataka, gusaka i divljih pataka) po gospodarstvu te iz različitih nastambi, ako na gospodarstvu postoji više od jedne nastambe.
      Na gospodarstvima s više nastambi, uzorci se uzimaju od barem pet ptica po nastambi.
      5.2.2.   Broj pataka, gusaka i divljih pataka koje treba uzorkovati na gospodarstvu za uzgoj peradi određuje se tako da se osigura vjerojatnost od 95 % za otkrivanje najmanje jedne ptice seropozitivne na influencu ptica, ako je prevalencija seropozitivnih ptica ≥ 30 %.

      Dvadeset uzoraka krvi (2) uzima se za serološko testiranje sa svakog od odabranih gospodarstava za uzgoj peradi.
      6.   Postupci uzorkovanja za serološko testiranje

      Razdoblje za uzorkovanje na gospodarstvu za uzgoj peradi podudara se sa sezonskom proizvodnjom za svaku proizvodnu kategoriju peradi te se uzorkovanje može provoditi i u klaonici. Ta praksa uzorkovanja ne smije ugroziti pristup usmjeren na rizik u skladu s kriterijima i faktorima rizika navedenim u odjeljku 4.1.
      Za optimizaciju učinkovitosti i kako bi se izbjegao nepotreban ulazak osoba na gospodarstvo za uzgoj peradi, uzorkovanje je, kad je god to moguće, kombinirano s uzorkovanjem za druge namjene, kao što je uzorkovanje u okviru kontrole salmonele i mikoplazme. Međutim, takvo kombiniranje ne smije ugroziti zahtjeve za nadziranje na temelju rizika.
      7.   Uzorkovanje za virološko testiranje

      Uzorkovanje za virološko testiranje na influencu ptica ne koristi se kao alternativa serološkom testiranju i mora se provoditi isključivo u okviru istraživanja koje slijedi nakon utvrđivanja serološki pozitivnih rezultata testiranja na influencu ptica.
      8.   Učestalost i razdoblje testiranja

      Uzorkovanje gospodarstava za uzgoj peradi provodi se jednom godišnje. Međutim, na temelju procjene rizika države članice mogu odlučiti o provođenju češćih uzorkovanja i testiranja. Opravdanost takve odluke treba pojasniti u programu nadziranja.
      Uzorkovanje se provodi u skladu s odobrenim programom nadziranja od 1. siječnja do 31. prosinca godine u kojoj se program provodi.
      9.   Laboratorijsko testiranje

      Testiranje uzoraka provodi nacionalni referentni laboratoriji za influencu ptica u državama članicama ili drugi laboratoriji koje su ovlastila nadležna tijela i pod kontrolom su nacionalnog referentnog laboratorija.
      Laboratorijska testiranja provode se u skladu s Dijagnostičkim priručnikom koji utvrđuje postupke za potvrdnu i diferencijalnu dijagnostiku influence ptica.
      Međutim, ako država članica želi koristiti laboratorijske testove koji nisu utvrđeni u Dijagnostičkom priručniku ili opisani u Priručniku za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), ti testovi moraju prije korištenja biti odobreni za tu namjenu od strane Referentnog laboratorija EU na temelju validiranih podataka.
      Sve pozitivne serološke nalaze potvrđuje nacionalni referentni laboratorij testom inhibicije hemaglutinacije, koristeći određene sojeve koje isporučuje referentni laboratorij EU:

                  (a)

                  za podtip H5:

                              i.

                              prvo testiranje korištenjem kržulja/England/7894/06 (H5N3);

                              ii.

                              testiranje svih pozitivnih uzoraka s kokoš/Scotland/59 (H5N1), kako bi se eliminirala N3 unakrižno-reaktivna protutijela;

                  (b)

                  za podtip H7:

                              i.

                              prvo testiranje korištenjem pura/England/647/77 (H7N7);

                              ii.

                              testiranje svih pozitivnih uzoraka s afrički čvorak/983/79 (H7N1), kako bi se eliminirala N7 unakrižno-reaktivna protutijela.

            Svi pozitivni serološki nalazi moraju se pratiti na gospodarstvu za uzgoj peradi kroz epidemiološka istraživanja i daljnje uzorkovanje za testiranje virološkim metodama kako bi se odredilo je li prisutna aktivna infekcija virusom influence ptica na gospodarstvu za uzgoj peradi. Zaključci ovih istraživanja dostavljaju se Komisiji.
      Svi izolati virusa influence ptica dostavljaju se Referentnom laboratoriju EU u skladu sa zakonodavstvom Unije s obzirom na funkcije i dužnosti nacionalnih referentnih laboratorija kako je utvrđeno u Prilogu VIII. Direktivi 2005/94/EZ, osim ako nije odobreno odstupanje kako je predviđeno u stavku 4. točki (d) Poglavlja V. Dijagnostičkog priručnika. Virusi podtipa H5/H7 dostavljaju se Referentnom laboratoriju EU bez odgađanja i podvrgavaju se standardnom testu karakterizacije (sekvencioniranje nukleotida/intravenski indeks patogenosti) u skladu s Dijagnostičkim priručnikom.
      Koriste se posebni protokoli Referentnog laboratorija EU za dostavu uzoraka i dijagnostičkog materijala. Nadležna tijela osiguravaju dobru razmjenu informacija između Referentnog laboratorija EU i nacionalnog referentnog laboratorija.

         (1)  Primjenjuje se veća razina povjerenja u otkrivanju pozitivnih gospodarstava za uzgoj pataka i gusaka zbog dokaza da je manje vjerojatno da se putem sustava pasivnog nadziranja ili ranog otkrivanja otkriju zaražena gospodarstva za uzgoj pataka i gusaka nego gospodarstava za uzgoj kokoši.

         (2)  Povećanje veličine uzoraka u usporedbi s točkom 5.2.1. potrebno je zbog niže osjetljivosti dijagnostičkog testa kad se koristi u ptica vodarica.

      PRILOG II.
      DIO 1.

         Smjernice za provedbu programa nadziranja influence ptica u divljih ptica

      1.   Ciljevi programa nadziranja

      Cilj programa nadziranja influence ptica u divljih ptica je pravovremeno otkrivanje HPAI podtipa H5N1 u divljih ptica kako bi se zaštitila perad na gospodarstvima za uzgoj peradi i veterinarsko javno zdravlje.
      2.   Plan programa nadziranja

                  (a)

                  Nadziranje koje se temelji na riziku (RBS) provodi se kao „pasivni” sustav nadziranja putem laboratorijskih istraživanja umirućih ili uginulih divljih ptica i posebno je usmjereno prema vrstama ptica vodarica.

                  (b)

                  Nadziranje je posebno usmjereno na divlje ptice, a posebno ptice vodarice selice, „ciljane vrste”, za koje se pokazalo da su izložene većem riziku zaražavanja i riziku prijenosa virusa HPAI H5N1.

                  (c)

                  Nadziranje je usmjereno na područja u blizini mora, jezera i vodenih tokova gdje su pronađene mrtve ptice; a posebno kad su ta područja u blizini gospodarstava za uzgoj peradi, a naročito na područja u kojima je velika gustoća gospodarstava za uzgoj peradi.

                  (d)

                  U pripremi programa nadziranja osigurava se uska suradnja s epidemiolozima i ornitolozima te nadležnim tijeloma za očuvanje okoliša, koji pomažu pri identifikaciji vrsta i optimiziranju uzorkovanja prilagođenog nacionalnoj situaciji.

                  (e)

                  Ako epidemiološka situacija tako zahtijeva u vezi HPAI H5N1 virusa, aktivnosti nadziranja intenziviraju se povećanjem svijesti i aktivnim traženjem i praćenjem uginulih i umirućih ptica, a posebno onih koje spadaju u ciljane vrste. To se može potaknuti otkrivanjem HPAI H5N1 virusa kod peradi i/ili divljih ptica u susjednim državama članicama i trećim zemljama ili u zemljama koje su povezane premještanjem divljih ptica selica, a posebno onih ciljanih vrsta, u dotičnu državu članicu. U tom slučaju uzimaju se u obzir specifični obrasci migracija te vrste divljih ptica, koje mogu biti različite u različitim državama članicama.

            3.   Metode uzorkovanja

                  (a)

                  Metode uzorkovanja provode se u skladu s Dijagnostičkim priručnikom.

                  (b)

                  Kloakalni i trahealni/orofaringealni obrisci i/ili tkiva divljih ptica koje su pronađene mrtve ili umiruće uzorkuju se za molekularnu detekciju (PCR) i/ili izolaciju virusa.

                  (c)

                  Posebnu brigu treba posvetiti pri skladištenju i prijevozu uzoraka u skladu sa stavkom 5. i 6. poglavlja IV. Dijagnostičkog priručnika. Svi izolati virusa influence ptica u slučaju divljih ptica dostavljaju se Referentnom laboratoriju EU, osim ako nije odobreno odstupanje kako je predviđeno stavkom 4. točkom (d) poglavlja V. Dijagnostičkog priručnika. Virusi podtipa H5/H7 dostavljaju se Referentnom laboratoriju EU bez odgađanja i podvrgavaju se standardnom testu karakterizacije (sekvencioniranje nukleotida/intravenski indeks patogenosti) u skladu s Dijagnostičkim priručnikom.

                  (d)

                  Uzorkovanje se ne provodi nakon 31. prosinca u godini provedbe programa nadziranja.

            4.   Laboratorijsko testiranje

      Laboratorijska testiranja provode se u skladu s Dijagnostičkim priručnikom.
      Testiranje uzoraka provodi se u nacionalnom referentnom laboratoriju država članica ili u drugim laboratorijima koje su odobrila nadležna tijela i pod kontrolom su nacionalnog referentnog laboratorija.
      Međutim, ako država članica želi koristiti laboratorijske testove koji nisu utvrđeni u Dijagnostičkom priručniku ili opisani u Priručniku za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), ti testovi moraju prije korištenja biti odobreni za tu namjenu od strane Referentnog laboratorija EU na temelju validiranih podataka.
      Prvo testiranje provodi se korištenjem PCR-a za otkrivanje M gena, nakon toga slijedi brzo testiranje pozitivnih nalaza na nazočnost H5 u razdoblju ne duljem od 2 tjedna. U slučaju pozitivnog nalaza za H5, analiza mjesta cijepanja provodi se čim prije kako bi se ustanovilo radi li se o jako patogenoj influenci ptica (HPAI) ili slabo patogenoj influenci ptica (LPAI). Ako se potvrdi HPAI H5, žurno se trebaju provesti daljnje pretrage radi određivanja tipa N, iako ovo daje samo dokaze za isključivanje tipa N1.
      5.   Daljnje postupanje

                  —

                  U slučaju potvrđenih pozitivnih slučajeva HPAI H5 (N1) (1), primjenjuju se mjere kontrole utvrđene u Odluci Komisije 2006/563/EZ od 11. kolovoza 2006. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s jako patogenom influencom ptica podtipa H5N1 kod divljih ptica u Zajednici i o stavljanju izvan snage Odluke 2006/115/EZ (2).

                  —

                  Kao dio epidemioloških istraživanja važno je identificirati područja povezana s navedenim slučajevima zbog mogućih predviđanja sljedećih unošenja virusa influence ptica, a posebno na područja koja su važna zbog uzgoja peradi, kao što su područja s visokom gustoćom gospodarstava za uzgoj peradi.

            DIO 2.

         Popis ciljanih vrsta divljih ptica za uzorkovanje i testiranje na influencu ptica – „ciljane vrste”

                  Br.

                  Znanstveni naziv

                  Uobičajeni naziv

                  1.

                     Accipiter gentilis

                  Jastreb

                  2.

                     Accipiter nisus

                  Obični kobac

                  3.

                     Anas acuta

                  Patka lastarka

                  4.

                     Anas clypeata

                  Patka žličarka

                  5.

                     Anas crecca

                  Kržulja

                  6.

                     Anas penelope

                  Patka zviždara

                  7.

                     Anas platyrhynchos

                  Divlja patka

                  8.

                     Anas querquedula

                  Patka pupčanica

                  9.

                     Anas strepera

                  Patka kreketaljka

                  10.

                     Anser albifrons albifrons

                  Lisasta guska

                  11.

                     Anser anser

                  Siva guska/Divlja guska

                  12.

                     Anser brachyrhynchus

                  Kratkokljuna guska

                  13.

                     Anser erythropus

                  Mala guska

                  14.

                     Anser fabalis

                  Guska glogovnjača

                  15.

                     Ardea cinerea

                  Siva čaplja

                  16.

                     Aythya ferina

                  Glavata patka

                  17.

                     Aythya fuligula

                  Krunasta patka

                  18.

                     Branta bernicla

                  Grivasta guska

                  19.

                     Branta canadensis

                  Kanadska guska

                  20.

                     Branta leucopsis

                  Bjelolica guska

                  21.

                     Branta ruficollis

                  Crvenovrata guska

                  22.

                     Bubo bubo

                  Ušara

                  23.

                     Buteo buteo

                  Škanjac

                  24.

                     Buteo lagopus

                  Škanjac gaćaš

                  25.

                     Cairina moschata

                  Mošusna patka

                  26.

                     Ciconia ciconia

                  Roda

                  27.

                     Circus aeruginosus

                  Eja močvarica

                  28.

                     Cygnus columbianus

                  Patuljasti labud

                  29.

                     Cygnus cygnus

                  Žutokljuni labud

                  30.

                     Cygnus olor

                  Crvenokljuni labud

                  31.

                     Falco peregrinus

                  Sivi sokol

                  32.

                     Falco tinnunculus

                  Vjetruša

                  33.

                     Fulica atra

                  Liska

                  34.

                     Larus canus

                  Burni galeb

                  35.

                     Larus ridibundus

                  Riječni galeb

                  36.

                     Limosa limosa

                  Crnorepa muljača

                  37.

                     Marmaronetta angustirostris

                  Pjegava patka

                  38.

                     Mergus albellus

                  Bijeli ronac

                  39.

                     Milvus migrans

                  Crna lunja

                  40.

                     Milvus milvus

                  Crvena lunja

                  41.

                     Netta rufina

                  Patka gogoljica

                  42.

                     Phalacrocorax carbo

                  Veliki vranac

                  43.

                     Philomachus pugnax

                  Pršljivac

                  44.

                     Pica pica

                  Svraka

                  45.

                     Pluvialis apricaria

                  Tropski zlatar

                  46.

                     Podiceps cristatus

                  Ćubasti gnjurac

                  47.

                     Podiceps nigricollis

                  Crnogrli gnjurac

                  48.

                     Porphyrio porphyrio

                  Sultanka

                  49.

                     Tachybaptus ruficollis

                  Mali gnjurac

                  50.

                     Vanellus vanellus

                  Vivak

         (1)  Mjere za kontrolu bolesti moraju se provoditi na temelju potvrde HPAI H5 i sumnje na N1.

         (2)  SL L 222, 15.8.2006., str. 11.


title: 2002/621/EZ: Odluka glavnih tajnika Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, tajnika Suda, glavnih tajnika Revizorskog suda, Gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija te predstavnika Europskog ombudsmana od 25. srpnja 2002. o organizaciji i djelovanju Ureda Europskih zajednica za odabir osoblja

text:
01/Sv. 16               HR                                 Službeni list Europske unije                                                     79
32002D0621
L 197/56                                            SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA                                               26.7.2002.
                ODLUKA GLAVNIH TAJNIKA EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE, TAJNIKA
                SUDA, GLAVNIH TAJNIKA REVIZORSKOG SUDA, GOSPODARSKOG I SOCIJALNOG
                        ODBORA I ODBORA REGIJA TE PREDSTAVNIKA EUROPSKOG OMBUDSMANA
                                                               od 25. srpnja 2002.
                                 o organizaciji i djelovanju Ureda Europskih zajednica za odabir osoblja
                                                                  (2002/621/EZ)
GLAVNI TAJNICI EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE,                      usluge dužnosnika za institucije Europskih zajednica. Ured
TAJNIK SUDA, GLAVNI TAJNICI REVIZORSKOG SUDA, GOSPODAR                      sastavlja popise uspješnih kandidata koji institucijama omogu
SKOG I SOCIJALNOG ODBORA, ODBORA REGIJA TE PREDSTAVNIK                       ćavaju zapošljavanje visoko kvalificiranog osoblja koje udovo
EUROPSKOG OMBUDSMANA,                                                        ljava potrebama koje odrede institucije.
uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europskih
zajednica i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europskih zajed            2.     Preciznije, dužnosti Ureda su sljedeće:
nica, kako su utvrđeni Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ)
br. 259/68 (1),
                                                                             (a) organiziranje otvorenih natječaja na zahtjev pojedinih insti
                                                                                tucija radi sastavljanja popisa uspješnih kandidata prikladnih
uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta, Vijeća, Komi                     za imenovanje dužnosnicima. Natječaji se organiziraju u
sije, Suda, Revizorskog suda, Gospodarskog i socijalnog odbora,                  skladu s Pravilnikom o osoblju, na temelju usklađenih krite
Odbora regija i Europskog ombudsmana od 25. srpnja 2002. o                       rija utvrđenih člankom 6. točkom (c) i u skladu s
osnivanju Ureda Europskih zajednica za odabir osoblja, a                         programom rada koji je odobrio Upravljački odbor;
posebno njezin članak 5., (2)
budući da:                                                                   (b) uska suradnja s institucijama radi procjene budućih potreba
                                                                                za osobljem koje naznače institucije te izrade i provedbe
                                                                                programa natječaja, radi pravovremenog zadovoljavanja tih
(1)     Na temelju članka 27. Pravilnika o osoblju, institucije se
                                                                                potreba;
        zalažu za osiguravanje zapošljavanja najsposobnijih,
        najučinkovitijih i najčasnijih dužnosnika koji se odabiru
        na najširoj mogućoj zemljopisnoj osnovi među državlja
        nima država članica Zajednica, bez razlike u pogledu                 (c) razvoj metoda i tehnika odabira na temelju najbolje prakse i
        rase, političkih, filozofskih ili vjerskih uvjerenja, spola ili          u skladu s profilima vještina utvrđenim za različite katego
        spolne orijentacije te bez obzira na njihov bračni status                rije osoblja institucija;
        ili obiteljsku situaciju.
(2)     U članku 1. stavku 1. trećem podstavku Priloga III. Pravil          (d) upravljanje popisima uspješnih kandidata i provjeravanje
        niku o osoblju utvrđuje se područje odgovornosti                         uporabe popisa uspješnih kandidata sastavljenih na temelju
        skupnog zajedničkog odbora, a u članku 3. drugom                         međuinstitucionalnih natječaja;
        stavku tog priloga način na koji se imenuju članovi
        povjerenstva za odabir u svrhu organiziranja otvorenih
        natječaja,                                                           (e) podnošenje institucijama godišnjih izvješća o svojim aktiv
                                                                                nostima.
ODLUČILI SU:
                                                                                Članak 2.
                                Članak 1.
                                                                                Odgovornosti institucija
                           Dužnosti Ureda
                                                                             Tijelo za imenovanje svake institucije stavlja Uredu na raspola
1.     Ured organizira otvorene natječaje kako bi pod opti                  ganje dostatan broj članova povjerenstva za odabir, ispitivača i
malnim profesionalnim i financijskim uvjetima osigurao                       nadziratelja ispitivanja na temelju „kvote” koju odobrava Uprav
                                                                             ljački odbor, kako je predviđeno u članku 6. točki (i), radi
(1) SL L 56, 4.3.1968., str. 1.                                              omogućivanja nesmetanog odvijanja postupaka odabira u
(2) SL L 197, 26.7.2002., str. 53.                                           skladu s člankom 3. Priloga III. Pravilniku o osoblju.
 ---pagebreak--- 80                    HR                                  Službeni list Europske unije                                               01/Sv. 16
                             Članak 3.                                      3.     Upravljački odbor donosi svoj poslovnik običnom
                                                                            većinom nakon što ga podnese institucijama.
                           Ostale usluge
1.     Na temelju sporazuma između voditelja Ureda i bilo kojeg
tijela, ureda ili agencije, Ured može organizirati postupke                 4.     Upravljački odbor sastaje se na inicijativu predsjednika ili
odabira osoblja koje će ta tijela, uredi ili agencije zaposliti.            na zahtjev jednog od svojih članova.
Prije sklapanja takvog sporazuma voditelj Ureda traži suglasnost
Upravljačkog odbora. Svaki takav sporazum obuhvaća
financijske mehanizme koji se odnose na usluge koje pruža                   5.     Kada Upravljački odbor donosi odluku običnom većinom,
Ured.                                                                       svaka institucija ima jedan glas. U slučaju izjednačenog broja
                                                                            glasova, predsjednik ima odlučujući glas.
2.     Ured na zahtjev može pružiti tehničku podršku za interne
natječaje koje organiziraju pojedinačne institucije, tijela, uredi ili
                                                                            6.     Kada Upravljački odbor odlučuje kvalificiranom većinom,
agencije.
                                                                            institucije imaju sljedeći broj glasova: Komisija 18 glasova;
                                                                            Europski parlament sedam glasova; Vijeće sedam glasova; Sud
                                                                            tri glasa; Revizorski sud dva glasa; Gospodarski i socijalni odbor
3.     Na zahtjev pojedinačnih institucija Ured organizira                  dva glasa; Odbor regija dva glasa; Europski ombudsman jedan
postupke odabira ostalih službenika radi sastavljanja popisa                glas. Kvalificirana većina iznosi 24 glasa za.
prikladnih uspješnih kandidata i/ili stvaranja baza podataka iz
kojih pojedinačne institucije mogu zapošljavati ostale službe
nike.
                                                                                Članak 6.
                                                                                Zadaće Upravljačkog odbora
4.     Te se djelatnosti unose u program rada Ureda u skladu s
člankom 6. točkom (f), pod uvjetom da dotična institucija                   U zajedničkom interesu institucija Upravljački odbor:
pravovremeno podnese zahtjev.
                                                                            (a) kvalificiranom većinom odobrava pravila kojima se uređuje
                             Članak 4.                                           rad Ureda;
                        Pritužbe i zahtjevi
1.     Voditelj Ureda izvršava ovlasti koje su dodijeljene tijelu za        (b) običnom većinom na prijedlog voditelja Ureda odobrava
imenovanje na temelju članka 90. Pravilnika o osoblju u vezi sa                  organizacijsku strukturu Ureda;
svim zahtjevima ili pritužbama koji se odnose na zadaće Ureda.
                                                                            (c) kvalificiranom većinom na prijedlog voditelja Ureda, u
2.     U slučaju takvih pritužbi voditelj Ureda savjetuje se s                   skladu sa sporazumom o zajedničkim načelima zajedničke
predsjednikom Upravljačkog odbora ako namjerava potvrditi                        politike odabira i zapošljavanja te načelima za upravljanje
prvotnu odluku.                                                                  popisima uspješnih kandidata koji trebaju sklopiti glavni
                                                                                tajnici Europskog parlamenta, Vijeća, Komisije, tajnik Suda,
                                                                                glavni tajnici Gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora
                                                                                regija te predstavnik Europskog ombudsmana, te u skladu s
3.     Ured odgovara na zahtjeve Europskog ombudsmana u                          odgovarajućim odredbama Pravilnika o osoblju, odobrava
vezi sa svakim pitanjem koje na temelju ove Odluke pripada                       načela koja uređuju politiku odabira kojih se Ured mora
njegovom području odgovornosti.                                                  pridržavati;
                             Članak 5.                                      (d) običnom većinom u proračunskom postupku, na temelju
                                                                                nacrta koji sastavlja voditelj Ureda, izrađuje procjenu
                        Upravljački odbor                                        prihoda i rashoda Ureda i dostavlja je Komisije radi izrade
                                                                                procjene prihoda i rashoda Komisije; istodobno predlaže
1.     Za Ured se osniva Upravljački odbor koji čine jedan član                  Komisiji eventualne prilagodbe plana radnih mjesta Ureda
kojeg imenuje svaka institucija i tri predstavnika osoblja sa                    koje smatra potrebnima;
statusom promatrača koje suglasno imenuju odbori za osoblje
u institucijama.
                                                                            (e) običnom većinom odobrava vrstu i cijene dodatnih usluga
                                                                                koje Ured može uz plaćanje pružati institucijama, tijelima,
2.     Upravljački odbor među svojim članovima običnom                           uredima i agencijama, kao i uvjete pod kojima ih Ured
većinom bira predsjednika na dvogodišnji mandat.                                 može pružati;
 ---pagebreak--- 01/Sv. 16             HR                               Službeni list Europske unije                                                     81
(f) jednoglasno, na prijedlog voditelja Ureda, odobrava program                                        Članak 8.
    rada, a posebno plan i raspored natječaja koje će organizi
    rati. Program rada uključuje i usluge koje se ne odnose na                   Zadaće voditelja Ureda; upravljanje osobljem
    otvorene natječaje koji se organiziraju za institucije, tijela,
    urede i agencije;                                                    1.    Voditelj Ureda odgovoran je za nesmetan rad Ureda. U
                                                                         okviru odgovornosti Upravljačkog odbora, voditelj Ureda djeluje
                                                                         pod nadležnošću Upravljačkog odbora. Za Upravljački odbor
                                                                         obavlja tajničke usluge, izvješćuje ga o izvršavanju svojih
(g) kvalificiranom većinom, na temelju nacrta koji sastavlja
                                                                         dužnosti i podnosi mu eventualne prijedloge za nesmetan rad
    voditelj Ureda, odobrava godišnje izvješće o upravljanju
                                                                         Ureda.
    koje obuhvaća sve pojedinačne naslove prihoda i rashoda
    u vezi s radom i uslugama koje je izvršio Ured. Prije 1.
    svibnja svake godine institucijama dostavlja izvješće o pret
    hodnoj financijskoj godini sastavljeno s obzirom na anali
    tičke račune;                                                        2.    Administrativni postupci koji se odnose na svakodnevno
                                                                         upravljanje osobljem, kao što su plaće, dopusti i zdravstveno
                                                                         osiguranje, osiguranje od nesreće i mirovinsko osiguranje,
(h) običnom većinom odobrava pravedno i uravnoteženo                     provode se pod istim uvjetima koji vrijede za dužnosnike i
    raščlanjivanje promjenjivih i izravnih troškova koji se poje        ostale službenike Komisije. Taj popis nije taksativan i Ured ga
    dinačnim institucijama zaračunavaju za potrebe analize i             može proširiti na druga područja u suglasnosti s Komisijom.
    ažurira ga svake tri godine;
(i) običnom većinom, na temelju potreba za zapošljavanjem,                                             Članak 9.
    usuglašava pravila u skladu s kojima svaka institucija treba
    staviti Uredu na raspolaganje odgovarajući broj članova                                      Financijska pitanja
    povjerenstva za odabir, ispitivača i nadziratelja ispitivanja;
                                                                         1.    Odobrena sredstva dodijeljena Uredu, čiji je ukupan iznos
                                                                         unesen u odvojen proračunski naslov u dijelu proračuna koji se
                                                                         odnosi na Komisiju, detaljno su razrađena u prilogu tom dijelu.
(j) običnom većinom odobrava uvjete pod kojima Ured može                 Taj prilog ima oblik računa prihoda i rashoda, koji je dalje
    institucijama dati suglasnost za organizaciju vlastitih natje       raspodijeljen na isti način kao i dijelovi proračuna.
    čaja u skladu s člankom 2. stavkom 1. Odluke institucija.
                            Članak 7.                                    2.    Plan radnih mjesta Ureda prilaže se planu radnih mjesta
                                                                         Komisije.
                       Imenovanje osoblja
1.    Uredom upravlja voditelj kojeg imenuje Komisija nakon
što Upravljački odbor običnom većinom donese pozitivno
mišljenje. Upravljački odbor blisko sudjeluje u postupcima               3.    Na prijedlog Upravljačkog odbora, u pogledu odobrenih
koje treba provesti prije imenovanja voditelja Ureda, a                  sredstava dodijeljenih Uredu koja su navedena u prilogu, Komi
posebno pri sastavljanju oglasa o slobodnom radnom mjestu i              sija voditelju Ureda delegira ovlasti dužnosnika za ovjeravanje te
razmatranju molbi.                                                       postavlja ograničenja i uvjete za takvo delegiranje ovlasti. Na
                                                                         kraju financijske godine Upravljački odbor obavješćuje prora
                                                                         čunsko tijelo o specifikaciji iznosa primljenih kao naknada za
                                                                         dodatne usluge koje je Ured pružio, u okviru proračunskog
2.    Voditelj Ureda je tijelo za imenovanje za osoblje Ureda.           naslova u prilogu.
3.    Komisija u pogledu voditelja Ureda, a voditelj Ureda u
pogledu osoblja za koje je on tijelo za imenovanje, obavješćuje          4.    Financijski izvještaji Ureda sastavljaju se u skladu s raču
Upravljački odbor o izvršenim imenovanjima, potpisanim                   novodstvenim pravilima i metodama koje utvrđuje računovod
ugovorima, dodijeljenim promaknućima i stegovnim postup                 stveni službenik Komisije. Ured vodi račune prihoda odvojeno
cima pokrenutima protiv dužnosnika ili ostalih službenika.               od plaćanja za pružene usluge.
4.    Dužnosnici svih institucija Zajednice obavješćuju se o
slobodnim radnim mjestima u Uredu čim tijelo za imenovanje
                                                                                Članak 10.
odluči popuniti ta radna mjesta.
                                                                                Preispitivanje
5.    Voditelj Ureda imenuje se na mandat od pet godina, a               Ova se Odluka preispituje po isteku razdoblja od tri godine od
može ponovno biti imenovan na još jedan mandat.                          osnivanja Ureda.
 ---pagebreak--- 82      HR                                 Službeni list Europske unije                    01/Sv. 16
                                                   Članak 11.
                                             Dan početka važenja
   Ova Odluka proizvodi učinke od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
                Za Europski parlament                                        Za Komisiju
                      Glavni tajnik                                         Glavni tajnik
                      J. PRIESTLEY                                        D. O'SULLIVAN
                   Za Revizorski sud                                      Za Odbor regija
                      Glavni tajnik                                         Glavni tajnik
                        M. HERVÉ                                            V. FALCONE
                        Za Vijeće                                              Za Sud
               Zamjenik glavnog tajnika                                         Tajnik
                    P. DE BOISSIEU                                            R. GRASS
            Za Gospodarski i socijalni odbor                            Europski ombudsman
                      Glavni tajnik                                        J. SØDERMAN
                     P. VENTURINI


title: 2001/332/EZ: Odluka Vijeća od 26. veljače 2001. o sklapanju Sporazuma o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju

text:
               11/Sv. 061

               HR

               Službeni list Europske unije

               83

         32001D0332

               L 118/47

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               26.02.2001.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 26. veljače 2001.
   o sklapanju Sporazuma o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju
   (2001/332/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegove članke 133. i 181. zajedno s prvom rečenicom članka 300. stavka 2. i prvim podstavkom članka 300. stavka 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
   budući da:

               (1)

               Sukladno članku 177. Ugovora politika Zajednice u području razvojne suradnje bi trebala poticati održiv gospodarski i socijalni razvoj zemalja u razvoju, njihovu nesmetanu i postupnu integraciju u svjetsko gospodarstvo te borbu protiv siromaštva u tim zemljama.

               (2)

               U provođenju svojih ciljeva u području vanjskih odnosa, Zajednica bi trebala odobriti Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju se ovime odobrava u ime Zajednice.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća daje obavijest predviđenu člankom 20. Sporazuma.
   Članak 3.
   Komisija, uz pomoć predstavnika država članica, predstavlja Zajednicu u Zajedničkom povjerenstvu predviđenom člankom 12. Sporazuma.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2001.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. LINDH

      (1)  SL C 143, 21.5.1999., str. 8.


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/2312 od 8. prosinca 2016. o ovlašćivanju Republike Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Perua Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.

text:
               20.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 345/56

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/2312
   od 8. prosinca 2016.
   o ovlašćivanju Republike Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Perua Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81. stavak 3. u vezi s člankom 218.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Europska unija postavila je za jedan od svojih ciljeva promicanje zaštite prava djeteta, kako je navedeno u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Mjere za zaštitu djece od nezakonitog odvođenja ili zadržavanja ključan su dio te politike.

               (2)

               Vijeće je donijelo Uredbu (EZ) br. 2201/2003 (2) („Uredba Bruxelles II.a”), čiji je cilj zaštititi djecu od štetnih učinaka nezakonitog odvođenja ili zadržavanja te utvrditi postupke kojima bi se jamčila njihova što hitnija predaja u državu njihova uobičajenog boravišta, kao i osigurati zaštitu prava na kontakt i prava na skrb.

               (3)

               Uredbom Bruxelles II.a dopunjuje se i učvršćuje Haška konvencija o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece od 25. listopada 1980. („Haška konvencija iz 1980.”), kojom se na međunarodnoj razini utvrđuje sustav obveza i suradnje među državama ugovornicama te između središnjih tijela i kojom se nastoji osigurati što hitnija predaja nezakonito odvedene ili zadržane djece.

               (4)

               Sve države članice Unije stranke su Haške konvencije iz 1980.

               (5)

               Unija potiče treće države da pristupe Haškoj konvenciji iz 1980. i podupire ispravnu provedbu Haške konvencije iz 1980. sudjelovanjem zajedno s državama članicama, među ostalim, u posebnim komisijama koje se redovno organiziraju u okviru Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu.

               (6)

               Zajednički pravni okvir koji se primjenjuje između država članica Unije i trećih zemalja mogao bi biti najbolje rješenje za osjetljive slučajeve međunarodne otmice djece.

               (7)

               Haškom konvencijom iz 1980. određuje se da se ona primjenjuje između države pristupnice i onih država ugovornica koje su izjavile da prihvaćaju pristup.

               (8)

               Haškom konvencijom iz 1980. ne dopušta se organizacijama za regionalnu gospodarsku integraciju kao što je Unija da postanu njezina stranka. Stoga Unija ne može pristupiti toj konvenciji niti može položiti izjavu o prihvatu države pristupnice.

               (9)

               Na temelju Mišljenja 1/13 Suda Europske unije, izjave o prihvatu u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. potpadaju pod isključivu vanjsku nadležnost Unije.

               (10)

               Peru je 28. travnja 2001. položio svoju ispravu o pristupu Haškoj konvenciji iz 1980. Haška konvencija iz 1980. stupila je na snagu za Peru 1. kolovoza 2001.

               (11)

               Sve države članice, osim Republike Austrije, Kraljevine Danske i Rumunjske, već su prihvatile pristup Perua Haškoj konvenciji iz 1980. Procjena situacije u Peruu dovela je do zaključka da Republika Austrija i Rumunjska mogu prihvatiti, u interesu Unije, pristup Perua prema uvjetima iz Haške konvencije iz 1980.

               (12)

               Republika Austrija i Rumunjska stoga bi trebale biti ovlaštene položiti svoje izjave o prihvatu pristupa Perua u interesu Unije u skladu s uvjetima utvrđenima ovom Odlukom. Ostale države članice Unije koje su već prihvatile pristup Perua Haškoj konvenciji iz 1980. ne bi trebale položiti novu izjavu o prihvatu jer postojeće izjave ostaju valjane u skladu s međunarodnim javnim pravom.

               (13)

               Uredba Bruxelles II.a obvezujuća je za Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku te one sudjeluju u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (14)

               U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Republika Austrija i Rumunjska ovlašćuju se da prihvate pristup Perua Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece od 25. listopada 1980. („Haška konvencija iz 1980.”) u interesu Unije.
   2.   Države članice iz stavka 1. najkasnije 9. prosinca 2017. polažu izjavu o prihvatu pristupa Perua Haškoj konvenciji iz 1980. u interesu Unije koja glasi:

      „[Puno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavljuje da prihvaća pristup Perua Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece od 25. listopada 1980., u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/2312”.

   3.   Obje države članice obavješćuju Vijeće i Komisiju o polaganju svoje izjave o prihvatu pristupa Perua te priopćuju Komisiji tekst izjave u roku od dva mjeseca od njezina polaganja.
   Članak 2.
   One države članice koje su položile svoje izjave o prihvatu pristupa Perua Haškoj konvenciji iz 1980. prije datuma donošenja ove Odluke ne polažu nove izjave.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena Republici Austriji i Rumunjskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         L. ŽITŇANSKÁ

      (1)  Mišljenje Europskog parlamenta od 5. listopada 2016. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).


               24.3.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 93/243

         P7_TA(2014)0059
   Imenovanje člana Revizorskog suda (Klaus-Heiner LEHNE – DE)
   Odluka Europskog parlamenta od 4. veljače 2014. o predloženom imenovanju Klausa Heinera Lehnea za člana Revizorskog suda (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))
   (Savjetovanje)
   (2017/C 093/40)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0423/2013),

               —

               uzimajući u obzir članak 108. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A7-0050/2014),

               A.

               budući da je Odbor za proračunski nadzor Parlamenta ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

               B.

               budući da je na sastanku Odbora za proračunski nadzor 23. siječnja 2014. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

               1.

               daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Klaus Heiner Lehne imenuje članom Revizorskog suda;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i radi obavijesti Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica.


title: Odluka Europskog odbora za sistemske rizike od 21. srpnja 2015. o dostavljanju i prikupljanju informacija za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije i o stavljanju izvan snage Odluke ESRB/2011/6 (ESRB/2015/2)

text:
               27.11.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 394/4

         ODLUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   od 21. srpnja 2015.
   o dostavljanju i prikupljanju informacija za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije i o stavljanju izvan snage Odluke ESRB/2011/6
   (ESRB/2015/2)
   (2015/C 394/03)
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. stavak 2., članak 4. stavak 2., članak 8. stavak 2. i članak 15.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeljivanju posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 2. točku (b), članak 5. i članak 6. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezin članak 28. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Članak 3. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1092/2010 propisuje da Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) mora odrediti i/ili prikupiti te analizirati sve relevantne i potrebne informacije za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije kako bi pridonio sprječavanju ili ublažavanju sistemskih rizika za financijsku stabilnost u Uniji koji proizlaze iz kretanja unutar financijskog sustava, vodeći računa o makroekonomskim kretanjima, a kako bi se izbjegla razdoblja rasprostranjenih financijskih poteškoća.

               (2)

               Članak 15. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1092/2010 propisuje da europska nadzorna tijela, Europski sustav središnjih banaka (ESSB), Europska komisija, nacionalna nadzorna tijela i nacionalna nadležna tijela za statistiku blisko surađuju s ESRB-om i pružaju mu sve informacije koje su potrebne za provedbu njegovih zadaća u skladu sa zakonodavstvom Unije.

               (3)

               U skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1092/2010, ESRB može zahtijevati informacije od europskih nadzornih tijela, u pravilu u sažetom ili zbirnom obliku, tako da nije moguće prepoznati pojedinu financijsku instituciju.

               (4)

               Uvodna izjava 10. Uredbe (EU) br. 1096/2010 navodi da „bi se ESB-u trebala povjeriti zadaća osiguranja statističke potpore ESRB-u”, u skladu s njezinom uvodnom izjavom 9.

               (5)

               Ova Odluka ne utječe na ovlasti ESB-a da za svoje potrebe iskoristi informacije koje prikuplja u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (4).

               (6)

               ESRB, ESB i europska nadzorna tijela sporazumjeli su se da će za potrebe ESRB-a ažurirati postojeći okvir redovitog dostavljanja agregiranih informacija,

         DONIO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Područje primjene
   Ova Odluka utvrđuje agregirane informacije koje su potrebne ESRB-u za obavljanje njegovih zadaća kao i iscrpna pravila za dostavljanje i prikupljanje tih informacija.
   Članak 2.
   Redovito dostavljanje agregiranih informacija
   1.   Redovito dostavljanje agregiranih informacija, koje su potrebne ESRB-u za obavljanje njegovih zadaća, odvija se na način utvrđen u prilozima I. i II.
   2.   Agregirane informacije utvrđene u Prilogu I. dostavlja ESB.
   3.   Agregirane informacije utvrđene u Prilogu II. dostavljaju odgovarajuća europska nadzorna tijela.
   4.   Tajništvo ESRB-a:

               (a)

               prema potrebi utvrđuje tehničke specifikacije u vezi s informacijama navedenim u stavku 1. nakon savjetovanja s ESB-om i/ili europskim nadzornim tijelima, ovisno o slučaju; i

               (b)

               prikuplja informacije iz stavka 1. te surađuje na odgovarajući način s ESB-om i europskim nadzornim tijelima.

         Članak 3.
   Ad hoc dostavljanje agregiranih informacija
   Postupci koje Tajništvo ESRB-a primjenjuje radi ispunjavanja zahtjeva za agregiranim informacijama na ad hoc osnovi utvrđeni su u Prilogu III.
   Članak 4.
   Završne i prijelazne odredbe
   1.   Odluka ESRB/2011/6 (5) stavlja se izvan snage s učinkom od stupanja na snagu ove Odluke.
   2.   Prilog II. ovoj Odluci primjenjuje se od datuma stupanja na snagu ove Odluke, ili od datuma kada pokazatelji iz tog priloga prvi put nastanu, ili od datuma kada su utvrđene odgovarajuće tehničke specifikacije o prikupljanju podataka iz tog priloga, a ovisno o tome koji je od tih datuma kasniji.
   Članak 5.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu 21. srpnja 2015.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 21. srpnja 2015.

            Predsjednik ESRB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 162.

      (3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

      (4)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

      (5)  Odluka ESRB/2011/6 Europskog odbora za sistemske rizike od 21. rujna 2011. o dostavljanju i prikupljanju informacija za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije (SL C 302, 13.10.2011., str. 3.).

      PRILOG I.
      Redovito dostavljanje agregiranih informacija od strane Europske središnje banke

                  1.

                  U skladu s Memorandumom o razumijevanju sklopljenim između ESB-a i ESRB-a o razmjeni statističkih informacija koje nisu povjerljive od 25. rujna 2013. (dalje u tekstu: „Memorandum”) i njegovim kasnijim izmjenama, ESB dostavlja ESRB-u zajedničke podatke kako su utvrđeni u Memorandumu. (dalje u tekstu „zajednički podaci”).

                  2.

                  Zajednički podaci su dostupni Tajništvu ESRB-a u skladu s uvjetima za pristup zajedničkim podacima i korištenje zajedničkih podataka kako je utvrđeno u Memorandumu. ESB može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev ESRB-a izmijeniti sadržaj zajedničkih podataka, osobito kako bi se u obzir uzele izmjene: (a) skupova podataka ili funkcioniranje statističke baze podataka ESB-a, (b) u vezi sa suglasnošću koju ESB primi od originatora podataka radi razmjene neobjavljenih podataka, ili (c) u vezi s područjem primjene i načinom obavljanja statutarnih zadaća ESRB-a ili njegovih potreba za podacima koje su s tim povezane.

                  3.

                  ESB također stavlja na raspolaganje ESRB-u agregirane podatke koji nisu obuhvaćeni zajedničkim podacima pod uvjetom da ne uključuju povjerljive statističke podatke kako su definirani člankom 1. stavkom 12. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98 (1), i pod uvjetom da se pojedinačne financijske institucije ne mogu prepoznati, osim ako su predmetni podaci već objavljeni. Nakon savjetovanja s ESB-om, Tajništvo ESRB-a utvrđuje tehničke specifikacije u vezi s pristupom tim podacima kada su označeni kao neobjavljeni.

         (1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 8.).

      PRILOG II.
      Redovito dostavljanje agregiranih informacija od strane europskih nadzornih tijela

         Opće pravilo

      Europska nadzorna tijela redovito dostavljaju ESRB-u agregirane informacije utvrđene u ovom Prilogu. Dostavljene informacije obuhvaćaju podatke o najmanje tri izvještajne jedinice, od kojih niti jedna ne čini 85 % ili više odgovarajućeg tržišta, bez obzira sastoji li se ono od jedne ili više država članica ili Unije u cjelini. Međutim, ako se mjere disperzije dostavljaju povrh agregiranih informacija, agregirane informacije obuhvaćaju podatke o najmanje pet izvještajnih jedinica kada se pozivaju na javno dostupne podatke i podatke o najmanje šest izvještajnih jedinica u slučaju potrebe za zaštitom povjerljivih podataka na razini društva.

         Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA)

      EBA dostavlja izvješća o pokazateljima rizika (RI) i o sredstvima za detaljnu analizu rizika (DRAT) kako je određeno unutarnjim dokumentima EBA-e. O pokazateljima rizika i sredstvima za detaljnu analizu rizika dostavlja se izvješće za svaku državu članicu pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u Općem pravilu, te za Uniju u cjelini, isključujući dvostruko računanje izvještajnih jedinica. O ostalim agregiranjima može se postići sporazum u pojedinačnim slučajevima. Podaci se dostavljaju dva radna dana nakon datuma za dostavu podataka utvrđenih u članku 4. Odluke EBA-e EBA/DC/090 od 14. svibnja 2014.

         Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA)

                  1.

                  EIOPA dostavlja izvješće o skupu pokazatelja izvedenih iz podataka koji su EIOPA-i dostupni u okviru redovitih nadzornih izvješća na temelju Solventnosti II koji se podnose nacionalnim nadzornim tijelima, kako je EIOPA utvrdila u tu svrhu. O pokazateljima rizika i sredstvima za detaljnu analizu rizika trebalo bi se dostavljati izvješće za svaku državu članicu pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u Općem pravilu, te za Uniju u cjelini, isključujući dvostruko računanje izvještajnih jedinica. Ostala agregiranja mogu se odrediti u pojedinačnim slučajevima. Dvostrani sporazum o rokovima za dostavu će se postići nakon što se počne primjenjivati pravni okvir Solventnost II.

                  2.

                  U međusobnom sporazumu s EIOPA-om, Tajništvo ESRB-a može utvrditi tehničke specifikacije za redovito izvještavanje o daljnjim agregiranim podacima, koje se moraju zasnivati na podacima koji su već dostupni EIOPA-i okviru redovitih nadzornih izvještaja na temelju Solventnosti II koji se podnose nacionalnim nadzornim tijelima.

         Europsko nadzorno tijelo za tržišta vrijednosnih papira (ESMA)

      U međusobnom sporazumu s ESMA-om, Tajništvo ESRB-a utvrđuje tehničke specifikacije o podacima koji se moraju dostaviti ESRB-u na temelju primjenjivog sektorskog zakonodavstva. Tehničkim specifikacijama također će se odrediti učestalost i pravovremenost izvještavanja.

      PRILOG III.
      Ad hoc zahtjevi ESRB-a za agregiranim informacijama

         Opća razmatranja

      ESRB može zahtijevati dostavu agregiranih informacija na ad hoc osnovi. Na takve ad hoc zahtjeve za informacijama može se odgovoriti:

                  (a)

                  dostavljanjem postojećih informacija od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), europskih nadzornih tijela, pružatelja komercijalnih podataka ili baza podataka međunarodnih organizacija, npr. Banke za međunarodne namire (BIS); ili

                  (b)

                  provođenjem ad hoc ankete.

         Načela

      Tajništvo ESRB-a, ESB i europska nadzorna tijela (dalje u tekstu „strane”) trebali bi u ispunjenju ad hoc zahtjeva za informacijama:

                  (a)

                  pridržavati se suglasno utvrđenih postupovnih koraka, koji se primjenjuju na transparentan način;

                  (b)

                  izbjegavati pretjeranu interakciju s izvještajnim jedinicama;

                  (c)

                  što više upotrebljavati postojeće informacije za različite analitičke i operativne svrhe, uz pridržavanje potrebnih pravnih ograničenja i mjera za zaštitu povjerljivosti;

                  (d)

                  u najvećoj mogućoj mjeri upotrebljavati postojeće, a kada je primjenjivo, usklađene metodologije i skupove podataka;

                  (e)

                  razvijati najbolje prakse za ad hoc ankete uvođenjem mehanizama za davanje povratnih informacija i razmjenu informacija o metodologijama između svih uključenih strana.

            A.   DOSTAVLJANJE DOSTUPNIH INFORMACIJA

                  1.

                  Nakon savjetovanja s ESB-om ili nadležnim europskim nadzornim tijelima, Tajništvo ESRB-a može poslati ad hoc zahtjev za dostavljanje izvješća o podacima koje se redovito ne dostavljaju na temelju Priloga I. i Priloga II., ali koji su ipak već dostupni ESSB-u ili europskim nadzornim tijelima (dalje u tekstu zajedno: „adresati”), a kojim se utvrđuje opis zahtijevanih podataka. Tajništvo ESRB-a i odgovarajuće strane međusobno će se sporazumjeti o vremenskom okviru za dostavljanje zatraženih podataka.

                  2.

                  Adresati bi trebali dostaviti zatražene informacije primjenjujući pravila i postupke utvrđene mjerodavnim pravom, uključujući, ali ne ograničavajući se na:

                              (a)

                              Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke;

                              (b)

                              Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98;

                              (c)

                              Uredbu (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (1);

                              (d)

                              Uredbu (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2);

                              (e)

                              Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3);

                              (f)

                              Uredbu Vijeća (EU) br. 1096/2010 (4).

                  3.

                  Tajništvo ESRB-a će potom dostaviti podatke odgovarajućem tijelu ESRB-a koje zahtijeva te podatke.

                  4.

                  Kada je moguće ispuniti zahtjev za informacijama upotrebljavajući podatke dostupne od pružatelja komercijalnih podataka, takvi se podaci dostavljaju putem Tajništva ESRB-a odgovarajućim tijelima ESRB-a koja zahtijevaju informacije, zajedno s ocjenom kvalitete i informacijama o trošku.

            B.   AD HOC ANKETA

      1.   Prepoznavanje potrebe za ad hoc anketom

                  1.1.

                  Neovisno o navedenom, početni ad hoc zahtjevi za agregiranim informacijama, koje dostavljaju tijela ESRB-a, u načelu najprije dovode do faze istraživanja koju mogu provesti sama zainteresirana tijela, Tajništvo ESRB-a ili ESB. Cilj takvog istraživanja jest utvrditi postoji li potreba za provođenjem ad hoc ankete. Faza istraživanja posebno će utvrditi koji su kvantitativni i kvalitativni podaci već dostupni i jesu li podobni za postizanje svrhe Ako dostupni podaci nisu podobni za postizanje svrhe i ako se pokaže potreba za prikupljanjem podataka od izvještajnih jedinica putem ad hoc ankete, već se u fazi istraživanja mogu utvrditi odgovarajuća izvještajna populacija i okvirni troškovi izvještajnih jedinica u provođenju ad hoc ankete.

                  1.2.

                  ESRB i jedno ili više europskih nadzornih tijela mogu, zbog zajedničkog interesa za određenu temu, pokrenuti provođenje zajedničke ad hoc ankete, a u tom slučaju je faza istraživanja nepotrebna.

            2.   Vrste ad hoc anketa

      Mogu se primijeniti dvije vrste anketa:

                  (a)

                  ankete tipa 1 usredotočuju se na specifična pitanja, npr. dovoljnu procjenu izloženosti, i obično imaju za cilj pružiti podrobnije raščlambe unutar redovitog prikupljanja podataka, npr. pozicije „od toga”. Ankete tipa 1 mogu obuhvatiti skupove podataka koji dovode do (redovitog) prikupljanja podataka u različitim kontekstima ili od strane različite organizacije, kao što je Međunarodni monetarni fond ili BIS, a za koje već postoje utvrđeni metodološki okviri;

                  (b)

                  ankete tipa 2 obuhvaćaju fenomene koji nisu ranije analizirani i za koje nije utvrđena metodologija te za koje se ne provodi redovito prikupljanje podataka. Ankete tipa 2 zahtijevaju znatno više rada nego ankete tipa 1 i možda nemaju referentne vrijednosti. Potreba za utvrđivanjem odgovarajućih izvještajnih jedinica i metodološkog okvira može upućivati na to da je potrebno dosta vremena prije prikupljanja informacija.

            3.   Postupak

                  3.1.

                  Opći odbor ESRB-a (dalje u tekstu: „Opći odbor”) odlučit će, trebaju li se agregirane informacije prikupljati putem ad hoc ankete, uzimajući u obzir vjerojatne troškove i vremenski raspored za provođenje ankete.

         Faza istraživanja

                  3.2.

                  Tijela ESRB-a mogu prenijeti svoje početne zahtjeve za ad hoc prikupljanje agregiranih informacija na Tajništvo ESRB-a, koje im tada u suradnji s Kontaktnom skupinom za podatke ESRB-a i ESB-om pruža potporu u procjeni dostupnih informacija, radi što boljeg iskorištavanja prethodno prikupljenih informacija i izbjegavanja povećanog tereta izvještavanja. Kada se zaključi da dostupni podaci nisu podobni za postizanje svrhe i ako se pokaže potreba za prikupljanjem podataka od izvještajnih jedinica putem ad hoc ankete, niže tijelo ESRB-a uz potporu Tajništva ESRB-a pretvara početni zahtjev za informacijama u stvarne zahtjeve za podacima te se dostupnost i kvaliteta odgovarajućih informacija procjenjuju unutar nadležnih organizacija. Faza istraživanja može se osloniti na ESSB, uključujući Odbor za statistiku ESSB-a (SO), Odbor za financijsku stabilnost ESSB-a (FSC), ili druge izvore unutar Europskog statističkog sustava, pružatelje komercijalnih podataka ili međunarodne organizacije, npr. BIS.

                  3.3.

                  Ako se tijekom faze istraživanja zaključi: (a) da su podobni podaci ili prihvatljive zamjenske vrijednosti dostupni i zadovoljavajuće kvalitete, i (b) da je pribavljena dozvola vlasnika za upotrebu podataka koji nisu u potpunosti u javnom vlasništvu, ad hoc anketa nije potrebna i primjenjuju se postupci opisani u odjeljku A.

                  3.4.

                  Kada nastupi jedan od navedenih događaja: (a) podobni podaci ili/i zamjenske vrijednosti dostupni su, ali su nepoznate ili nezadovoljavajuće kvalitete, (b) podaci i zamjenske vrijednosti nedostupni su, ili (c) dozvola izvještajne jedince za upotrebu podataka koji nisu u potpunosti u javnom vlasništvu nije pribavljena, Tajništvo ESRB-a u suradnji s ESB-om dostavlja tijelima koja zahtijevaju podatke, ishod procjene vezane uz dostupnost informacija i predlaže moguće izvore i metodologije za ad hoc ankete, uključujući: i. kategorije i broj izvještajnih jedinica, ii. izvještajne kanale, npr. SO, FSC ili europska nadzorna tijela, iii. približnu procjenu troškova i vremenski okvir, i iv. predviđene poteškoće.

         Faza prikupljanja podataka

                  3.5.

                  Nakon rezultata istraživanja, Tajništvo ESRB-a podnosi na odobrenje Općem odboru prijedlog daljnjih mjera zajedno s približnom procjenom koristi i troškova. Opći odbor donosi odluku o tome hoće li provesti ad hoc anketu, koja može obuhvaćati izvještajne jedinice. Odlukom Općeg odbora, kojom se daje odobrenje za takav zahtjev, mogu se utvrditi posebno: (a) podrobnost potrebnih informacija na razini institucije i pozicije, (b) režim povjerljivosti koji se primjenjuje, posebno kome će se omogućiti pristup podacima i kako će se podaci pohraniti i prenositi, i (c) rokovi za dostavu informacija.

                  3.6.

                  Kada ad hoc anketu provodi europsko nadzorno tijelo, Tajništvo ESRB-a stupa u izravni kontakt s nadležnim europskim nadzornim tijelom. Podaci se mogu prenositi putem ESB-a u potpunosti u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) br. 1092/2010 (5).

                  3.7.

                  Kada ad hoc anketu provodi ESSB, Tajništvo ESSB-a stupa u kontakt s ESB-om koji tada ostvaruje kontakt s mogućim izvještajnim jedinicama putem nadležnih nacionalnih tijela koristeći se odgovarajućim odborima ESSB-a i pridržavajući se primjenjivih ograničenja povezanih s povjerljivošću.

                  3.8.

                  Nakon dovršetka svake ad hoc ankete, strane razmjenjuju informacije o provedbi ankete, a posebno o primijenjenim metodologijama i provjerama kvalitete te o poteškoćama na koje su naišle, radi poboljšanja uspješnosti i učinkovitosti budućih anketa.

         (1)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

         (2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ, i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

         (3)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ, i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

         (4)  Uredba Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeljivanju posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (SL L 331, 15.12.2010., str. 162.).

         (5)  Uredba (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (SL L 331, 15.12.2010., str. 1.).