title: 2007/598/EZ: Odluka Komisije od 28. kolovoza 2007. o mjerama za sprečavanje širenja visokopatogene influence ptica na druge ptice u zatočeništvu držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima u državama članicama (priopćeno pod brojem dokumenta C(2007) 3987)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 020

               HR

               Službeni list Europske unije

               91

         32007D0598

               L 230/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.08.2007.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 28. kolovoza 2007.
   o mjerama za sprečavanje širenja visokopatogene influence ptica na druge ptice u zatočeništvu držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima u državama članicama
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2007) 3987)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2007/598/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/65/EEZ od 13. srpnja 1992. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja za trgovinu i uvoz u Zajednicu životinja, sjemena, jajnih stanica i zametaka koji nisu podložni zahtjevima u pogledu zdravlja životinja predviđenim u posebnim pravilima Zajednice koji se spominju u Prilogu A. dijelu (I) Direktive 90/425/EEZ (1), a posebno prvi podstavak njezinog članka 22.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice za kontrolu influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (2), a posebno njezin članak 56. stavak 3., članak 57. stavak 2. i članak 63. stavak 3,
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2005/94/EZ predviđa određene preventivne mjere koje se odnose na nadziranje i rano otkrivanje influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se trebaju primijeniti u slučaju izbijanja te bolesti u peradi ili ostalih ptica u zatočeništvu.

               (2)

               Direktiva 2005/94/EZ predviđa i pravila za uvođenje preventivnog cijepljenja protiv influence ptica peradi i drugih ptica u zatočeništvu, kao što su druge ptica u zatočeništvu držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima te predviđa detaljna pravila koja uspostavlja Komisija. Ta direktiva predviđa i podnošenje planova za preventivno cijepljenje peradi ili drugih ptica u zatočeništvu koje države članice podnose Komisiji na odobrenje.

               (3)

               Odluka Komisije 2006/474/EZ od 6. srpnja 2006. o mjerama za sprečavanje visokopatogene influence ptica koju uzrokuje virus influence A podtipa H5N1 u ptica koje su držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima u državama članicama i o stavljanju izvan snage Odluke 2005/744/EZ (3) predviđa pravila za sprečavanje širenja influence ptica koju uzrokuje visokopatogeni virus influence A podtipa H5N1 s ptica koje obitavaju u divljini na ptice držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima. Ona predviđa i pravila za cijepljenje ptica držanih u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima te detaljna pravila za podnošenje planova cijepljenja koje države članice podnose Komisiji.

               (4)

               U smislu takvog preventivnog cijepljenja, trebaju se koristiti samo cjepiva odobrena u skladu s Direktivom 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. prosinca 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (4) ili Uredbom br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka Zajednice za odobravanje i nadzor nad lijekovima za ljudsku i veterinarsku uporabu te o osnivanju Europske agencije za lijekove (5).

               (5)

               Direktiva Vijeća 1999/22/EZ od 29. ožujka 1999. o držanju divljih životinja u zoološkim vrtovima (6) definira zoološke vrtove koji su obuhvaćeni tom direktivom. U interesu dosljednosti zakonodavstva Zajednice, ta se definicija treba uzeti u obzir u smislu ove Direktive.

               (6)

               Temeljem Odluke 2006/474/EZ, Komisija je odobrila 17 preventivnih planova cijepljenja protiv influence ptica za ptice držane u zoološkim vrtovima, koje su podnijele države članice. Planovi cijepljenja provedeni su u 14 država članica. Općenito, nisu zapažene nikakve nepovoljne reakcije u gotovo 45 000 cijepljenih ptica i većina vrsta ptica proizvela značajni imunosni odgovor nakon dva cijepljenja.

               (7)

               Nadalje, iskustvo stečeno tijekom posljednje kampanje cijepljenja i mišljenja Znanstvenog odbora za zdravlje i dobrobit životinja Europske agencije za sigurnost hrane od 1. veljače 2007. o preventivnom cijepljenju ptica iz zooloških vrtova protiv influence ptica podtipova H5 i H7 i od 11. svibnja 2007. o cijepljenju domaće peradi i ptica u zatočeništvu, pokazuju da je primjereno proširiti opseg planova preventivnog cijepljenja na bilo koju visokopatogenu influencu ptica podtipova H5 i H7, time uzimajući u obzir opasnosti koje predstavljaju ptice selice koje dolaze iz područja u kojima se pojavljuju slučajevi influence ptica u divljih ptica ili izbijanja bolesti u peradi u istoj državi članici, susjednoj državi članici ili trećoj zemlji, što bi moglo ugroziti zdravstveni status ptica držanih u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima.

               (8)

               Nadalje, administrativni zahtjevi za odobrenje i provedbu planova preventivnog cijepljenja trebaju se izmijeniti, pod uvjetom da ne ugrožavaju kontrolu bolesti. Shodno tome, u ovoj se Odluci trebaju uzeti u obzir zahtjevi koji olakšavaju administrativne teškoće.

               (9)

               Nadalje je primjereno razmotriti određene planove preventivnog cijepljenja koji su odobreni na temelju Odluke 2006/474/EZ kao odobrene u smislu ove Odluke. Shodno tome, takvi se planovi trebaju navesti u Prilogu III. ovoj Odluci.

               (10)

               Od datuma donošenja Odluke 2006/474/EZ, određene države članice podnijele su na odobrenje planove preventivnog cijepljenja u skladu sa zahtjevima te odluke. Te države članice upoznate su sa zahtjevima izloženim u ovoj Odluci. Kako ti planovi udovoljavaju i zahtjevima ove Odluke, oni se trebaju odobriti i navesti u Prilogu III. ovoj Odluci.

               (11)

               Radi jasnoće, primjereno je staviti izvan snage Odluku 2006/474/EZ i zamijeniti je ovom Odlukom.

               (12)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Predmet i opseg
   Ova Odluka predviđa detaljna pravila:

               (a)

               koja se primjenjuju u svrhu sprečavanja širenja virusa visokopatogene influence ptica s ptica koje žive u divljini ili slučajeva izbijanja bolesti u peradi ili drugih ptica držanih u zatočeništvu na ostale ptice iz zatočeništva držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima;

               (b)

               za preventivno cijepljenje ostalih ptica u zatočeništvu držanih u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima.

         Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               definicije iz članka 2. Direktive 2005/94/EZ;

               (b)

               definicije zooloških vrtova iz članka 2. Direktive 1999/22/EZ;

               (c)

               definicije odobrenih tijela, instituta ili centara iz članka 2. stavka 1. točke (c) Direktive 92/65/EZ.

         Članak 3.
   Mjere za smanjenje opasnosti od prijenosa visokopatogene influence ptica
   1.   Države članice poduzimaju primjerene i izvodljive mjere za smanjenje opasnosti od prijenosa visokopatogene influence ptica sa ptica koje žive u divljini na ostale ptice u zatočeništvu držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima, uzimajući u obzir načela i čimbenike rizika izložene u Prilogu I.
   2.   Stavak 1. primjenjuje se i u slučaju izbijanja bolesti u peradi u istoj državi članici, susjednoj državi članici ili trećoj zemlji, što bi moglo ugroziti zdravstveni status ostalih ptica u zatočeništvu držanih u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima.
   3.   Ovisno o posebnoj epidemiološkoj situaciji, mjere koje se spominju u stavku 1. posebno su usmjerene na sprečavanje izravnog i neizravnog kontakta između ptica koje žive u divljini, posebno močvarica i ostalih ptica u zatočeništvu držanih u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima.
   Članak 4.
   Planovi za preventivno cijepljenje
   Planovi za preventivno cijepljenje s obzirom na druge ptice u zatočeništvu držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima, podneseni u skladu s člankom 56. stavkom 2. Direktive 2005/94/EZ trebaju udovoljavati zahtjevima izloženim u Prilogu II. ovoj Odluci.
   Članak 5.
   Odobrenje planova preventivnog cijepljenja
   1.   Ovim se odobravaju planovi preventivnog cijepljenja podneseni u skladu s člankom 56. stavkom 2. Direktive 2005/94/EZ i navedeni u dijelu I. Priloga III. ovoj Odluci.
   2.   Komisija objavljuje odobrene planove preventivnog cijepljenja koji se spominju u stavku 1.
   Članak 6.
   Dostupnost i podaci o planovima preventivnog cijepljenja
   1.   Države članice prije uvođenja preventivnog cijepljenja sakupljaju točne adrese i lokacije zooloških vrtova, odobrenih tijela, instituta ili centara u kojima se treba provesti cijepljenje dodjeljujući odobrenja ili registracijske brojeve, kako je primjereno, i te podatke ažuriraju.
   2.   Države članice Komisiji i drugim državama članicama svake godine najkasnije do 30. ožujka, ili na posebni zahtjev Komisije, podnose izvješće o provedbi odobrenih planova preventivnog cijepljenja za prethodnu godinu korištenjem predloška za izvješćivanje kako je izloženo u Prilogu IV.
   Izvješće se podnosi u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja.
   3.   Države članice Komisiju upoznaju o sljedećem:

               (a)

               planiranim izmjenama njihovih odobrenih planova preventivnog cijepljenja;

               (b)

               datumu prestanka preventivnog cijepljenja ostalih ptica u zatočeništvu držanih u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima.

         Članak 7.
   Stavljanje izvan snage
   Odluka 2006/474/EZ stavlja se izvan snage.
   Članak 8.
   Prijelazna odredba
   Planovi preventivnog cijepljenja odobreni na temelju Odluke 2006/474/EZ i navedeni u dijelu II. Priloga III. ovoj Odluci smatraju se odobrenim u smislu ove Odluke.
   Članak 9.
   Usklađivanje
   Države članice poduzimaju mjere potrebne za usklađivanje s ovom Odlukom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 10.
   Adresati
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. kolovoza 2007.

            Za Komisiju

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  SL L 268, 14.9.1992., str. 54. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2007/265/EZ (SL L 114, 1.5.2007., str. 17.).

      (2)  SL L 10, 14.1.2006., str. 16.

      (3)  SL L 187, 8.7.2006., str. 37.

      (4)  SL L 311, 28.11.2001., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/28/EZ (SL L 136, 30.4.2004., str. 58.).

      (5)  SL L 136, 30.4.2004., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 190/2006 (SL L 378, 27.12.2006., str. 1.).

      (6)  SL L 94, 9.4.1999., str. 24.
   PRILOG I.

      Načela i čimbenici rizika koji se trebaju razmotriti prilikom primjene mjera izloženih u članku 3. u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima

               1.

               Lokacija zooloških vrtova i odobrenih tijela, instituta ili centara uz migratorne putove ptica, posebno ako dolaze iz zemalja u kojima je bilo izbijanja visokopatogene influence ptica, uzimajući u obzir otkriveni serotip i vjerojatnost da su pogođene divlje ptice.

               2.

               Udaljenost zooloških vrtova i odobrenih tijela, instituta ili centara od močvarnih područja i vodnih površina poput ribnjaka, močvara, jezera ili rijeka u kojima se mogu sakupljati močvarice selice.

               3.

               Lokacija zooloških vrtova i odobrenih tijela, instituta ili centara u područjima visoke gustoće ptica selica, posebno močvarica.

         PRILOG II.

      Zahtjevi za uporabu preventivnog cijepljenja kako se spominje u članku 4.

               1.

               Opseg cijepljenja koje se treba provesti

               Cijepljenje protiv influence ptica provodi se samo u ptica koje su držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima. Nadležno tijelo vodi popis zooloških vrtova i odobrenih tijela, instituta ili centara tijekom barem pet godina od datuma provedbe takvog cijepljenja.

               2.

               Vrste ptica koje treba cijepiti

               Nadležno se tijelo izvješćuje o popisu ptica koje treba cijepiti zajedno s pojedinačnom identifikacijom i čuva ga barem pet godina od datuma cijepljenja.

               3.

               Trajanje cijepljenja

                           (a)

                           Sve se ptice koje se trebaju cijepiti u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima, cijepe što prije.

                           (b)

                           Podmladak, novounesene ptice i ptice u kojih je dokazan nedovoljan imunosni odgovor, isto se tako moraju cijepiti.

                           (c)

                           Kako bi se održao imunosni status ptica, preporučuje se godišnje ponavljanje cijepljenja.

               4.

               Posebni zahtjevi za kretanje ptica

                           (a)

                           Cijepljene ptice držane u odobrenim tijelima, institutima ili centrima uključujući zoološke vrtove odobrene u skladu s Direktivom 92/65/EEZ u kojima se provodi cijepljenje mogu se premještati u odobrena tijela, institute ili centre u drugim državama članicama pod uvjetom da udovoljavaju zahtjevima izloženim u ovoj Odluci te da ih prati zdravstveni certifikat kako je predviđeno u dijelu 3. Priloga E Direktivi 92/65/EEZ, gdje se pod točkom II.5. treba ovjeriti sljedeće:
                           „Ptice udovoljavaju Odluci 2007/598/EZ i cijepljene su protiv influence ptica dana … (datum) cjepivom … (naziv)”.

                           (b)

                           Cijepljene ptice držane u zoološkim vrtovima koji nisu odobreni u skladu s Direktivom 92/65/EEZ u kojima se provodi cijepljenje mogu se premještati u druge države članice nakon što to odobri odredišna država članica pod uvjetom da udovoljavaju zahtjevima izloženim u ovoj Odluci i da ih poprati zdravstveni certifikat kako je predviđeno u dijelu 1. Priloga E Direktivi 92/65/EEZ u koji se dodaju sljedeće riječi na kraju točke ii.3.2:
                           „Ptice udovoljavaju Odluci 2007/598/EZ i cijepljene su protiv influence ptica dana … (datum) cjepivom … (naziv)”.

                           (c)

                           Kada se više ne primjenjuje cijepljenje ptica držanih u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima, uvjeti za premještanje ptica predviđeni u točkama (a) i (b) održavaju se tijekom razdoblja od 12 mjeseci od datuma cijepljenja posljednje ptice.

               5.

               Posebna identifikacija i posebna registracija cijepljenih ptica

               Cijepljene ptice moraju se moći pojedinačno identificirati i identifikacijski zapisi tih ptica moraju se primjereno tome jasno voditi. Kada god je to moguće, na ostale ptica iz zatočeništva se u vrijeme cijepljenja stavlja neizbrisiva oznaka koja naznačuje da su cijepljene.

               6.

               Provođenje akcije cijepljenja

                           (a)

                           Cijepljenje se provodi pod nadzorom veterinara i moraju se uspostaviti nužne mjere radi izbjegavanja mogućeg širenja virusa.

                           (b)

                           Nadležnom tijelu dostavlja se pisani zapis o broju cijepljenih ptica i broju doza cjepiva, nakon provedenog cijepljenja i nakon toga jednom mjesečno, ako se cijepe ostale ptice kako se navodi u točki 3.(b).

                           (c)

                           Kada god je to moguće, prije cijepljenja i najmanje 30 dana nakon datuma svakog cijepljenja uzimaju se uzorci krvi od 10 % ptica radi seroloških pretraga na influencu ptica. Zapisi o nalazima pretraga moraju se čuvati barem pet godina od datuma cijepljenja.

               7.

               Cjepivo koje će se koristiti

               Inaktivirano cjepivo koje će se koristiti treba biti primjereno formulirano i učinkovito protiv virusa visokopatogene influence ptica podtipa H5 ili H7 ili oba. Ono se koristi u skladu s uputama proizvođača i/ili veterinarskih nadležnih tijela.

         PRILOG III.

      Popis odobrenih planova za preventivno cijepljenje za ptice držane u zoološkim vrtovima i odobrenim tijelima, institutima ili centrima

   Dio I.:
   Planovi preventivnog cijepljenja odobreni ovom Odlukom i koji se spominju u članku 5. stavku 1.

               Kod

               Država članica

               Datum podnošenja plana

               BE

               Belgija

               22. ožujka 2007.

               ES

               Španjolska

               27. lipnja 2007.

               FR

               Francuska

               4. siječnja 2007.

               SE

               Švedska

               7. ožujka 2007.

               UK

               Ujedinjena Kraljevina

               27. lipnja 2007.

   Dio II.:
   Planovi preventivnog cijepljenja odobreni Odlukom 2006/474/EZ i koji se spominju u članku 8. ove Odluke

               Kod

               Država članica

               Datum podnošenja

               CZ

               Češka

               21. ožujka 2006.

               DK

               Danska

               20. veljače 2006.

               DE

               Njemačka

               31. ožujka 2006.

               EE

               Estonija

               6. ožujka 2006.

               IE

               Irska

               6. ožujka 2006.

               IT

               Italija

               6. ožujka 2006.

               LV

               Latvija

               28. veljače 2006.

               LT

               Litva

               6. ožujka 2006.

               HU

               Mađarska

               1. ožujka 2006.

               NL

               Nizozemska

               16. listopada 2005.

               AT

               Austrija

               21. travnja 2006.

               PT

               Portugal

               29. listopada 2005.

         PRILOG IV.

      Predložak za izvješćivanje radi provedbe odobrenih planova preventivnog cijepljenja kako se spominju u članku 6. stavku 2.

               Opći podaci

               Zemlja

               Zoološki vrt

               Cjepivo

               Način
               (navesti ako je različit u različitih vrsta)

               Težina – Režim doza koji se koristi
               (Stvarna/procijenjena/prosječna težina vrste)

               Vremenski razmak cijepljenja

               Vremenski razmak od posljednjeg cijepljenja do sakupljanja krvi nakon cijepljenja

               Titar protutijela seruma u HI

               Engleski naziv/uobičajeni naziv

               Latinski naziv

               Taksonomski red

               Pojedinačna identifikacija

               Cjepivo Doza
               (ml)

               Prije cijepljenja

               Nakon prvog cijepljenja

               Nakon drugog cijepljenja

               Nepoželjni pojedinačni učinci

               Uginuća

               Lokalni

               Opći

               Izravna
               (ulov/rukovanje)

               Odgođena
               (navesti uzrok smrti)

               Podaci koji se zahtijevaju od laboratorija

               Soj virusa cjepiva

               Antigeni (sojevi virusa) korišteni u testu HI

               Krajnji ili završni titar korišten kao mjera učinkovitosti cjepiva

               Korišteni referentni serum

               (uputa na)
               Metodologija


title: 2008/312/Euratom: Odluka Komisije od 5. ožujka 2008. o utvrđivanju standardnog dokumenta za nadzor i kontrolu pošiljaka radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva na koji upućuje Direktiva Vijeća 2006/117/Euratom (priopćena pod brojem dokumenta C(2008)793)

text:
               15/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               241

         32008D0312

               L 107/32

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               05.03.2008.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 5. ožujka 2008.
   o utvrđivanju standardnog dokumenta za nadzor i kontrolu pošiljaka radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva na koji upućuje Direktiva Vijeća 2006/117/Euratom
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2008)793)
   (2008/312/Euratom)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/117/Euratom od 20. studenoga 2006. o nadzoru i kontroli pošiljaka radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva (1), a posebno njezin članak 17. stavak 2.,
   nakon dobivanja mišljenja Savjetodavnog odbora koji je osnovan u skladu s postupkom iz članka 21.,
   budući da:

               (1)

               Komisija je obvezna utvrditi novi standardni dokument koji će se koristiti za pošiljke radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva u okviru Direktive 2006/117/Euratom.

               (2)

               Novi standardni dokument mora se primjenjivati na pošiljke radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva između država članica, kao i na uvoz u i izvoz iz Zajednice takvog radioaktivnog otpada/istrošenoga goriva te njihov provoz kroz Zajednicu iz jedne treće zemlje u drugu treću zemlju.

               (3)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora koji je osnovan u skladu s postupkom iz članka 21.,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Standardni dokument utvrđen u Prilogu koristi se za sve pošiljke radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva između država članica, u Zajednicu, iz Zajednice kao i provoz kroz Zajednicu u okviru Direktive 2006/117/Euratom.
   Članak 2.
   Standardni je dokument na raspolaganju u elektroničkom obliku i to u formatu koji predlaže Komisija.
   Članak 3.
   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi se uskladile s ovom Odlukom najkasnije do 25. prosinca 2008.
   Članak 4.
   Odluka Komisije 93/552/Euratom stavlja se izvan snage (2).
   Članak 5.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2008.

            Za Komisiju

         Andris PIEBALGS

            Član Komisije

      (1)  SL L 337, 5.12.2006., str. 21.

      (2)  SL L 268, 29.10.1993., str. 83.
   PRILOG

      Standardni dokument za nadzor i kontrolu pošiljaka radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva

      (Direktiva Vijeća 2006/117/Euratom)

      Opće napomene

   Odjeljci A-1 do A-6: ispunjavaju se za pošiljke radioaktivnog otpada.
   Odjeljci B-1 do B-6: ispunjavaju se za pošiljke istrošenoga goriva (uključujući istrošeno gorivo koje je namijenjeno konačnom odlaganju i kao takvo klasificirano kao otpad).

      Odjeljak A-1 ili B-1 (zahtjev za izdavanje odobrenja za pošiljke): ispunjava podnositelj zahtjeva, i to, ovisno o vrsti pošiljke:

               —

               posjednik u slučaju pošiljke između država članica (vrsta MM) ili izvoza iz Zajednice u treću zemlju (vrsta ME),

               —

               primatelj u slučaju uvoza u Zajednicu iz treće zemlje (vrsta IM),

               —

               osoba odgovorna za pošiljku u državi članici preko koje radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo ulazi u Zajednicu u slučaju provoza kroz Zajednicu (vrsta TT).

      Odjeljak A-2 ili B-2 (potvrda o primitku zahtjeva): ispunjavaju odgovarajuća dotična nadležna tijela, i to — ovisno o vrsti pošiljke — nadležna tijela:

               —

               zemlje porijekla, u slučaju pošiljke vrste MM ili ME,

               —

               zemlje odredišta, u slučaju pošiljke vrste IM,

               —

               zemlje u kojoj pošiljka prvo uđe u Zajednicu, u slučaju pošiljke vrste TT,

         i sva nadležna tijela država članica – zemalja provoza, ako postoje.

      Odjeljak A-3 ili B-3 (odbijanje ili suglasnost): ispunjavaju sva dotična nadležna tijela.

      Odjeljak A-4a/A-4b ili B-4a/B-4b (odobrenje ili odbijanje pošiljke): ispunjava nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja, i to — ovisno o vrsti pošiljke — nadležno tijelo:

               —

               države članice – zemlje porijekla, u slučaju pošiljaka vrste MM ili ME,

               —

               države članice – zemlje odredišta, u slučaju pošiljaka vrste IM, ili

               —

               prve države članice – zemlje provoza u kojoj pošiljka uđe u Zajednicu, u slučaju pošiljaka vrste TT.

      Odjeljak A-5 ili B-5 (opis pošiljke/popis paketa): ispunjava podnositelj zahtjeva kako je navedeno u odjeljku A-1 ili B-1.

      Odjeljak A-6 ili B-6 (potvrda o primitku pošiljke): ispunjava primatelj (u slučaju MM i IM pošiljaka) ili posjednik (u slučaju ME pošiljaka) ili osoba odgovorna za pošiljku (u slučaju TT pošiljaka).

      Napomene s objašnjenjima za svaku od točaka Odjeljaka A-1. do A-6. i B-1. do B-6. standardnog dokumenta

   Definicija propisno ispunjenog zahtjeva: zahtjev za izdavanje odobrenja za pošiljku radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva propisno je ispunjen u skladu s Direktivom 2006/117/Euratom, ako (u slučaju pošiljaka radioaktivnog otpada) svaka točka odjeljka A-1., ili (u slučaju pošiljaka istrošenoga goriva) svaka točka odjeljka B-1. sadrži potrebne podatke, i to ili označivanjem odgovarajuće kućice, prekriživanjem nepotrebnog ili ispunjavanjem potrebnih podataka i vrijednosti. U slučaju zahtjeva za odobrenje nekoliko pošiljaka, točke 8. i 9. mogu sadržavati procjene.

               1.

               Podnositelj zahtjeva mora propisno ispuniti sve točke od 1. do 14. U točki 1. označite jednu od kućica kako biste odredili vrstu pošiljke, a ako su u pošiljku uključene treće zemlje, upišite odgovarajuće granične prijelaze:

                           (a)

                           označite vrstu MM za pošiljke između država članica koje prolaze kroz jednu ili više drugih država članica ili trećih zemalja;

                           (b)

                           označite vrstu IM za pošiljke iz treće zemlje u državu članicu (= uvoz u Zajednicu), pri tome vodite računa o tome da zahtjev mora sadržavati dokaz da je primatelj sklopio dogovor s posjednikom s poslovnim nastanom u trećoj zemlji, kojeg je prihvatilo nadležno tijelo te treće zemlje, koji obvezuje posjednika da ponovno preuzme radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo u slučaju da se isporuka pošiljke ne može ili ne smije izvesti do kraja;

                           (c)

                           označite vrstu ME za pošiljke iz države članice u treću zemlju (= izvoz iz Zajednice); ili

                           (d)

                           označite vrstu TT za pošiljke iz jedne treće zemlje u drugu treću zemlju koje prolaze kroz jednu ili više država članica, pri tome vodite računa o tome da zahtjev mora sadržavati dokaz da je primatelj s poslovnim nastanom u trećoj zemlji sklopio dogovor s posjednikom s poslovnim nastanom u trećoj zemlji, kojeg je prihvatilo nadležno tijelo te treće zemlje, koji obvezuje posjednika da ponovno preuzme radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo u slučaju da se isporuka pošiljke ne može ili ne smije izvesti do kraja.

               2.

               Označavanjem odgovarajuće kućice podnositelj zahtjeva mora jasno navesti odnosi li se zahtjev na samo jednu pošiljku u određenom vremenskom razdoblju (npr. 05/2010, 2009 ili 2010-2011) ili na više od jedne pošiljke u određenom vremenskom razdoblju, ali u razdoblju od najviše tri godine od datuma izdavanja odobrenja. Moguće je poslati jedan zahtjev za više od jedne pošiljke, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti iz članka 6. stavka 2. Direktive 2006/117/Euratom:

                           (a)

                           radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo na koje se zahtjev odnosi ima u biti ista fizička, kemijska i radioaktivna svojstva; i

                           (b)

                           pošiljke šalje isti posjednik istom primatelju i uključena su ista nadležna tijela; i

                           (c)

                           u slučaju pošiljaka koje uključuju provoz kroz treće zemlje, takav se provoz izvodi preko istoga graničnog prijelaza pri ulasku u i/ili izlasku iz Zajednice i preko istog (istih) graničnog (graničnih) prijelaza treće zemlje ili zemalja koje sudjeluju u pošiljci, ako odgovarajuća nadležna tijela ne dogovore drukčije.

               3.

               Podnositelj zahtjeva mora upisati odgovarajuće granične prijelaze u slučaju da pošiljka uključuje jednu ili više trećih zemalja. Ti granični prijelazi moraju biti isti za sve pošiljke obuhvaćene zahtjevom, osim ako nadležna tijela ne dogovore drukčije.

               4.

               Podnositelj zahtjeva mora upisati naziv tvrtke, adresu i osobu za kontakt. Naziv tvrtke, poznat i kao poslovno ime, naziv je pod kojim tvrtka trguje u komercijalne svrhe, iako njezin registrirani, pravni naziv koji koristi za ugovore i druge službene situacije, može biti drugačiji. Podnositelj zahtjeva mora označiti odgovarajuću kućicu i odrediti svoju funkciju, i to, ovisno o vrsti pošiljke:

                           (a)

                           posjednik u slučaju pošiljke između država članica (vrsta MM) ili izvoza iz Zajednice u treću zemlju (vrsta ME);

                           (b)

                           primatelj u slučaju uvoza u Zajednicu iz treće zemlje (vrsta IM);

                           (c)

                           osoba odgovorna za pošiljku u državi članici preko koje radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo ulazi u Zajednicu u slučaju provoza kroz Zajednicu (vrsta TT).

               5.

               Podnositelj zahtjeva mora upisati naziv tvrtke, adresu i podatke za kontakt za lokaciju na kojoj je radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo pohranjeno prije pošiljke, a koja se može razlikovati od adrese podnositelja zahtjeva.

               6.

               Podnositelj zahtjeva mora upisati naziv tvrtke, adresu i podatke za kontakt primatelja. U slučaju pošiljke vrste IM, ovi su podaci jednaki onima u točki 4.

               7.

               Podnositelj zahtjeva mora upisati naziv tvrtke, adresu i podatke za kontakt za lokaciju na kojoj će se radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo pohraniti nakon pošiljke, a koja se može razlikovati od adrese primatelja.

               8.

               Podnositelj zahtjeva mora ispuniti sva polja označivanjem odgovarajuće kućice (moguće je imati više od jednog odgovora) ili upisivanjem posebnih svojstava i vrijednosti radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva. Ove vrijednosti mogu biti procjene u slučaju nekoliko pošiljaka.

               9.

               Podnositelj zahtjeva mora ispuniti točku 9., vrijednosti mogu biti procjene.

               10.

               Podnositelj zahtjeva mora označiti i odrediti vrstu djelatnosti koja proizvodi radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo i označiti odgovarajuću (odgovarajuće) kućicu (kućice) ili navesti neku drugu djelatnost. Moguće je više od jednog odgovora.

               11.

               Podnositelj zahtjeva mora odrediti svrhu pošiljke i označiti odgovarajuću kućicu (samo je jedan odgovor moguć) ili navesti neku drugu svrhu.

               12.

               Podnositelj zahtjeva mora navesti, kako je planirano, različite predviđene načine prijevoza pošiljke (cestovni, željeznički, morski, zračni, unutarnji plovni putovi) i u skladu s tim dodati odgovarajuće mjesto polaska, mjesto dolaska i planiranog prijevoznika (ako je već poznat). Promjene ovog rasporeda moguće su kasnije tijekom postupka za zahtjev i treba ih prijaviti nadležnim tijelima, no nije potreban novi zahtjev za odobrenje.

               13.

               Podnositelj zahtjeva mora navesti sve zemlje uključene u pošiljku, počevši s prvom državom članicom ili trećom zemljom u kojoj je pohranjen radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo, sve do posljednje države članice ili treće zemlje gdje će se pohraniti nakon isporuke pošiljke. Ako podnositelj zahtjeva želi izmijeniti slijedni popis država, potreban je novi zahtjev.

               14.

               Podnositelj zahtjeva mora navesti kome se vraća radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo u slučaju da pošiljku (pošiljke) nije moguće poslati ili nije moguće ispuniti uvjete za slanje pošiljke. Ondje gdje je pošiljka vrste IM ili TT, podnositelj zahtjeva zahtjevu mora priložiti dokaz da je primatelj u državi članici ili trećoj zemlji odredišta sklopio dogovor s posjednikom radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva u trećoj zemlji, kojeg su prihvatila nadležna tijela te treće zemlje.
               Kada podnositelj zahtjeva ispuni točke od 1. do 14., odjeljak 1. standardnog dokumenta mora poslati nadležnom tijelu koje je odgovorno za izdavanje odobrenja za pošiljku.
               Nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja za pošiljku ili odbijanja pošiljke je, ovisno o vrsti pošiljke:

                           —

                           nadležno tijelo države članice – zemlje porijekla, u slučaju pošiljaka između država članica (vrsta MM) ili izvoza iz Zajednice (vrsta ME),

                           —

                           nadležno tijelo države članice – zemlje odredišta, u slučaju uvoza u Zajednicu (vrsta IM),

                           —

                           nadležno tijelo prve države članice – zemlje provoza u kojoj pošiljka uđe u Zajednicu, u slučaju provoza kroz Zajednicu (vrsta TT).
                           Odgovarajuće podatke za kontakt moguće je dobiti preko elektroničke komunikacijske platforme, koju je uspostavila i održava je Komisija, ili s objavljenog popisa nadležnih tijela.

               15.

               Odmah po primitku zahtjeva, nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja za pošiljku mora:

                           (a)

                           unijeti registarski broj u gornjem dijelu svakog odjeljka standardnog dokumenta, počevši s Odjeljkom 1.;

                           (b)

                           provjeriti je li podnositelj zahtjeva propisno ispunio sve točke u odjeljku 1.;

                           (c)

                           ispuniti točku 15. u odjeljku 2., te napraviti dovoljno preslika odjeljaka 1., 2. i 3. za svaku dotičnu državu članicu ili zemlju. S trećim se zemljama provoza samo informativno savjetuje.

               16.

               Nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja mora:

                           (a)

                           prema potrebi ispuniti točku 16. u odjeljku 2. (i točku 18. u odjeljku 3.) za svako nadležno tijelo dotičnih država članica ili zemalja kako je navedeno u točki 13., čija je suglasnost potrebna za izdavanje odobrenja za pošiljku (pošiljke); i

                           (b)

                           propisno ispunjen zahtjev (odjeljak 1.) zajedno s odjeljkom 2. bez odlaganja poslati na davanje suglasnosti svakom dotičnom nadležnom tijelu koje je navedeno u točki 16.

               17.

               Točku 17. ispunjava nadležno tijelo dotične (dotičnih) države (država) članice (članica). Datum podnošenja i primitka zahtjeva mora se unijeti odmah po primitku zahtjeva. Unutar 20 dana od dana primitka zahtjeva nadležno tijelo dotične države članice mora provjeriti je li zahtjev propisno ispunjen (moraju se ispuniti sve točke od 1. do 14. i ne smije biti podataka koji nedostaju; neke vrijednosti mogu biti procjene). Primjenjuju se samo 17.(a) ili 17.(b), molimo prekrižite nepotrebno.

                           (a)

                           Ako nadležno tijelo države (država) članice (članica) – zemlje provoza, ako ona (one) postoji (postoje), ili odredišta smatra da zahtjev nije propisno ispunjen, mora ispuniti točku 17.(a), prekrižiti točku 17.(b) i o svom zahtjevu vezanom uz podatke koji nedostaju obavijestiti nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja (kako je navedeno u točki 15.). Mora se jasno navesti koji podaci nedostaju (ispuniti ili priložiti dokument). Nadležno tijelo koje zahtijeva podatke koji nedostaju mora poslati preslike odjeljka 2. svim drugim nadležnim tijelima dotičnih država članica, kako je navedeno u točki 13., unutar 20 dana od dana primitka zahtjeva. Odgovarajuće podatke za kontakt moguće je dobiti preko elektroničke komunikacijske platforme, koju je uspostavila i održava je Komisija, ili s objavljenog popisa nadležnih tijela. Ako jedna dotična država članica smatra da zahtjev nije propisno ispunjen, postupak se obustavlja. U tom slučaju, čak i ako nadležno tijelo države članice – zemlje odredišta smatra da je zahtjev propisno ispunjen, oni ne šalju potvrdu o primitku dok se ne dobiju traženi podaci i ako 10 dana po primitku podataka koji su nedostajali nije poslan nikakav dodatni zahtjev. Ovaj se postupak može ponavljati sve dok se ne dobiju svi podaci koji nedostaju i ako nema poslanih dodatnih zahtjeva za podacima koji nedostaju.
                           Najkasnije 10 dana po isteku roka od 20 dana od dana primitka zahtjeva, ako unutar 20-dnevnog razdoblja nije zaprimljen nikakav zahtjev za podacima koji nedostaju i ako nadležno tijelo dotične države članice smatra da je zahtjev propisno ispunjen, ono mora poslati odjeljak 2. nadležnom tijelu odgovornom za izdavanje odobrenja, kako je navedeno u točki 15., i njegove preslike svim drugim nadležnim tijelima dotičnih država članica, kako je navedeno u točki 13. Odgovarajuće podatke za kontakt moguće je dobiti preko elektroničke komunikacijske platforme, koju je uspostavila i održava je Komisija, ili s objavljenog popisa nadležnih tijela.
                           Sva nadležna tijela dotičnih država članica mogu se dogovoriti za kraće rokove.

                           (b)

                           Kako bi nadležna tijela u roku od 20 dana po primitku zahtjeva mogla zahtijevati podatke koji nedostaju, nadležno tijelo države članice – zemlje odredišta ne smije izdati svoju potvrdu o primitku prije isteka 20-dnevnog roka. Po isteku 20-dnevnog roka, ako nadležno tijelo država članica – zemalja odredišta smatra da je zahtjev propisno ispunjen i ako nisu uključene druge države članice ili ako niti jedno dotično nadležno tijelo nije zahtijevalo podatke koji nedostaju, ono (nadležno tijelo država članica – zemalja odredišta) mora ispuniti točku 17.(b).

               18.

               Odmah po primitku potvrde o primitku propisno ispunjenog zahtjeva nadležnog tijela države članice – zemlje odredišta, nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja mora provjeriti jesu li poštivani rokovi, te ispuniti točku 18. odjeljka 3. za svaku dotičnu državu članicu, kako je navedeno u točki 13., čija je suglasnost potrebna za izdavanje odobrenja za pošiljku (pošiljke).
               Dotično nadležno tijelo mora upisati potrebne dodatne podatke u točki 18.

               19.

               Nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja mora upisati opći rok za automatsko odobrenje, koji se primjenjuje na sve dotične države članice. Taj datum isteka je općenito dva mjeseca od datuma potvrde o primitku države članice – zemlje odredišta, kako je navedeno u točki 17.(b). Tada nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja mora odjeljak 3. poslati na davanje ili odbijanje suglasnosti svim dotičnim državama članicama ili zemljama.
               Odmah po primitku odjeljka 3., svako dotično nadležno tijelo mora odlučiti je li za odlučivanje o davanju ili odbijanju suglasnosti za pošiljku potrebno dodatno razdoblje. Može se zahtijevati dodatni rok od najviše mjesec dana tako da se precrta opći rok u točki 19. i upiše novi, te se o produljenju roka izvijeste sva dotična nadležna tijela.

               20.

               Dotično nadležno tijelo mora temeljito razmotriti zahtjev. Dotično nadležno tijelo najkasnije do isteka roka za automatsko odobrenje mora ispuniti točku 20. i vratiti izvornu presliku odjeljka 3. (skenirani izvornik ako se šalje elektroničkom poštom) nadležnom tijelu odgovornom za izdavanje odobrenja (kako je navedeno u točki 15.). U slučaju da se odbije dati suglasnost, moraju se navesti razlozi koji se temelje (za države članice – zemlje provoza) na odgovarajućem nacionalnom zakonodavstvu, zakonodavstvu Zajednice ili međunarodnom zakonodavstvu koje se primjenjuje na prijevoz radioaktivnog otpada, ili (za države članice - zemlje odredišta) na odgovarajućem zakonodavstvu koje se primjenjuje na zbrinjavanje radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva, ili na odgovarajućem nacionalnom zakonodavstvu, zakonodavstvu Zajednice ili međunarodnom zakonodavstvu koje se primjenjuje na prijevoz radioaktivnog materijala. Mogući nametnuti uvjeti ne smiju biti stroži od onih koji su utvrđeni za slične pošiljke unutar država članica. Ako se standardni dokument ne ispuni i ne vrati u zadanom roku, smatra se da je dana suglasnost za pošiljku, podložno članku 9. stavku 2. Direktive 2006/117/Euratom.

               21.

               Nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja za pošiljku mora ispuniti točke od 21. do 23. kada su dotična nadležna tijela dala sve suglasnosti potrebne za pošiljku, vodeći računa o tome da se smatra da je prešutni pristanak dan samo pod uvjetom da:

                           (a)

                           potvrda o primitku primljena je (barem) od nadležnog tijela države članice – zemlje odredišta (kako je navedeno u točki 17.(b)); i

                           (b)

                           ni jedan zahtjev za podacima koji nedostaju nije ostao neodgovoren; i

                           (c)

                           u valjanim rokovima, koji su navedeni u točki 19., od dotičnih nadležnih tijela nije bilo primljenih odgovora (ni suglasnosti niti odbijanja).

               22.

               Nadležno tijelo navedeno u točki 21. mora navesti ili, ako nema dovoljno prostora, priložiti sve dobivene suglasnosti (uključujući uvjete) i odbijanja (uključujući razloge), ako postoje, od svih dotičnih nadležnih tijela.

               23.

               Nadležno tijelo navedeno u točki 21. mora:

                           (a)

                           ispuniti točku 23. vodeći računa o tome da je odobrenje važeće za razdoblje od najviše tri godine i da se jedno odobrenje može odnositi na više od jedne pošiljke, ako su ispunjeni uvjeti iz članka 6. stavka 2. Direktive 2006/117/Euratom;

                           (b)

                           poslati izvornik odjeljka 4a. podnositelju zahtjeva zajedno s odjeljcima 1.,4.a, 5. i 6.; i

                           (c)

                           poslati preslike odjeljka 4a svim drugim dotičnim nadležnim tijelima.

               24.

               Nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja za pošiljku mora ispuniti točke 24. i 25., ako barem jedno od dotičnih nadležnih tijela nije dalo svoju suglasnost za pošiljku.

               25.

               Nadležno tijelo navedeno u točki 24. mora navesti ili priložiti sve primljene suglasnosti i odbijanja, uključujući sve uvjete i razloge za odbijanje i poslati izvornu presliku odjeljka 4b. podnositelju zahtjeva i preslike ovog odjeljka svim drugim dotičnim nadležnim tijelima.

               26.

               Ako je pošiljka (pošiljke) odobrena (odobrene) i ako je podnositelj zahtjeva primio odjeljke 4.a, 5. i 6., on/ona mora propisno ispuniti točku 26. U slučaju da se zahtjev odnosi na nekoliko pošiljaka, on/ona mora napraviti dovoljno preslika odjeljka 5. za svaku pošiljku.

               27.

               Podnositelj zahtjeva mora označiti odgovarajuću kućicu te tako navesti odnosi li se odobrenje na jednokratnu pošiljku ili na nekoliko pošiljaka. U slučaju nekoliko pošiljaka, potrebno je upisati odgovarajući serijski broj.

               28.

               Prije svake pošiljke podnositelj zahtjeva mora propisno ispuniti točke od 28. do 30. (čak i ako se odobrenje odnosi na nekoliko pošiljaka). U ovom odjeljku vrijednosti ne smiju biti procjene!

               29.

               Podnositelj zahtjeva mora propisno ispuniti točku 29. (popis paketa) te na dnu navesti ukupan broj paketa, ukupan broj svake vrste paketa, ukupnu neto masu, ukupnu bruto masu i ukupnu aktivnost (GBq). Ako nema dovoljno prostora u dokumentu, molimo priložite poseban popis s traženim podacima.

               30.

               Podnositelj zahtjeva mora ispuniti točku 30. (datum otpremanja i izjava) prije svake pošiljke radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva (čak i ako se odobrenje odnosi na nekoliko pošiljaka). Odjeljak 5. je zajedno s odjeljcima 1. i 4a. priložen uz radioaktivni otpad i istrošeno gorivo tijekom slanja. Opis pošiljke i popis paketa (odjeljak 5.) tada se prilaže odjeljku 6. (potvrda o primitku).

               31.

               Primatelj (u slučaju pošiljaka vrste MM ili IM), posjednik (u slučaju pošiljaka vrste ME) ili osoba odgovorna za pošiljku (u slučaju pošiljaka vrste TT) moraju propisno ispuniti točke od 31. do 35. (36., ako je potrebno); moguće potrebne dodatne podatke upisuje podnositelj zahtjeva. Međutim, primatelj izvan Europske zajednice može potvrditi primitak radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva pomoću izjave koja je odvojena od standardnog dokumenta.

               32.

               Primatelj mora propisno ispuniti naziv, adresu i podatke za kontakt za mjesto gdje se radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo pohranjuje nakon pošiljke.

               33.

               Primatelj mora ispuniti točku 33. (kako je navedeno u točki 23.) i naznačiti je li primljena pošiljka posljednja pošiljka na koju se odnosi odobrenje.

                           (a)

                           Kada se odobrenje odnosi na jednokratnu pošiljku vrste MM ili IM, primatelj mora ispuniti odjeljak 6. u roku 15 dana od primitka radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva te odjeljke 5. i 6. dostaviti nadležnom tijelu države članice – zemlje odredišta. Nadležno tijelo države članice – zemlje odredišta tada šalje preslike odjeljaka 5. i 6. drugim dotičnim nadležnim tijelima (te, ako je potrebno, izvornik ovih dvaju odjeljaka nadležnom tijelu koje je izdalo odobrenje). Kod pošiljaka vrste MM nadležno tijelo države članice – zemlje porijekla mora posjedniku poslati presliku potvrde primitka.

                           (b)

                           Kada se odobrenje odnosi na jednokratnu pošiljku vrste ME ili TT, podnositelj zahtjeva mora osigurati da mu primatelj izvan Europske zajednice pošalje propisno ispunjene odjeljke 5. i 6. odmah po primitku radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva. Odjeljak 6. može zamijeniti izjava od strane primatelja koja sadrži podatke iz točki 31.-36. U roku od 15 dana nakon primitka radioaktivnog otpada ili istrošenoga goriva podnositelj zahtjeva mora nadležnom tijelu koje je izdalo odobrenje poslati odjeljak 5., odjeljak 6. (ako primatelj nije koristio odjeljak 6., mora ga ispuniti podnositelj zahtjeva) i, ako je potrebno, izjavu primatelja. To nadležno tijelo tada drugim dotičnim nadležnim tijelima mora poslati preslike odjeljaka 5. i 6. i, ako je potrebno, izjavu primatelja.

                           (c)

                           Kada se odobrenje odnosi na nekoliko pošiljaka vrste MM ili IM, primatelj mora ispuniti odjeljak 6. nakon svake pošiljke (u tu je svrhu napravljeno nekoliko preslika praznog odjeljka 6.) i dostaviti taj odjeljak izravno nadležnom tijelu države članice zemlje odredišta. Primatelj prilaže odjeljak 5. koji se odnosi na istu pošiljku.

                           (d)

                           Kada se odobrenje odnosi na nekoliko pošiljaka vrste ME ili TT, podnositelj zahtjeva mora osigurati da nakon svake pošiljke primatelj izvan Europskih zajednica za svaku pošiljku ispuni (praznu) presliku odjeljka 6. i vrati je nazad s odgovarajućim odjeljkom 5.

               34.

               Primatelj mora označiti „ne primjenjuje se” ili ispuniti točku 34. za pošiljke vrste ME ili TT ili priložiti posebnu izjavu i uputiti na prilog.

               35.

               Primatelj mora ispuniti točku 35. kada se izvrši jednokratna pošiljka ili sve pošiljke na koje se odnosi odobrenje. Kada se odobrenje odnosi na nekoliko pošiljaka, ispunjava se i dostavlja konačna potvrda o primitku kao da je odobrenje vrijedilo za jednokratnu pošiljku, osim:

                           (a)

                           u točki 30. odjeljka 6. kaže se da je predmetna pošiljka posljednja pošiljka na koju se odnosi odobrenje;

                           (b)

                           u izjavi primatelja izvan Europskih zajednica mora se navesti da je sav radioaktivni otpad ili istrošeno gorivo na koje se odnosi odobrenje za pošiljku stvarno stigao (stiglo).

                     Primatelj odjeljak 6. (potvrda o primitku) zajedno s odjeljkom 5. ovisno o vrsti pošiljke mora poslati nadležnom tijelu države članice – zemlje odredišta u slučaju pošiljaka MM ili IM, ili podnositelju zahtjeva kako je navedeno u točki 5. (odjeljak 1.) u slučaju pošiljke vrste ME ili TT. Kako bi se omogućio pregled, konačnoj potvrdi o primitku mora se priložiti odjeljak 6., i to za svaku pošiljku na koju se odnosi odobrenje.

               36.

               Primatelj mora označiti „ne primjenjuje se” ili ispuniti točku 36. za pošiljke vrste ME ili TT ili je zamijeniti posebnom izjavom koja upućuje na privitak. Podnositelj zahtjeva mora poslati Odjeljke 5. i 6. tijelu koje je izdalo odobrenje. Kako bi se omogućio pregled, konačnoj potvrdi o primitku mora se priložiti odjeljak 6., i to za svaku pošiljku na koju se odnosi odobrenje.


Odluka Komisije od 24/10/2016 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8210 - HNA AVIATION / SR TECHNICS) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 25/04/2017 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8434 - EMIL FREY FRANCE / PGA) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 2013/114/EU: Odluka Komisije od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju smjernica za države članice o izračunu obnovljive energije iz toplinskih crpki za različite tehnologije toplinskih crpki u skladu s člankom 5. Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćena pod brojem dokumenta C(2013) 1082)  Tekst značajan za EGP

text:
               15/Sv. 32

               HR

               Službeni list Europske unije

               260

         32013D0114

               L 062/27

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 1. ožujka 2013.
   o utvrđivanju smjernica za države članice o izračunu obnovljive energije iz toplinskih crpki za različite tehnologije toplinskih crpki u skladu s člankom 5. Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2013) 1082)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/114/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju korištenja energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 4. u skladu s Prilogom VII.,
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2009/28/EZ navodi da je cilj EU-a do 2020. postići 20 %-tni udio obnovljive energije u konačnoj bruto potrošnji energije i uključuje nacionalne ciljeve u vezi s obnovljivom energijom za svaku državu članicu, kao i indikativni najmanji trajektorij.

               (2)

               Odgovarajuća metodologija energetske statistike nužna je za mjerenje potrošnje obnovljive energije.

               (3)

               Prilog VII. Direktivi 2009/28/EZ navodi pravila za uključivanje energije iz toplinskih crpki i zahtijeva od Komisije izradu smjernica za države članice radi procjene nužnih parametara, uzimajući u obzir razlike u klimatskim uvjetima, posebno veoma hladnim klimatskim područjima.

               (4)

               Metoda uključivanja obnovljive energije iz toplinskih crpki trebala bi se temeljiti na najboljoj raspoloživoj znanosti, biti što je moguće točnija i ne previše složena i skupa za provedbu.

               (5)

               Samo okolni zrak, tj. vanjski zrak, može biti izvor energije za toplinsku crpku čiji je izvor topline zrak. Međutim, ako izvor energije čini mješavinu energije od otpada i energije okoline (npr. ispušni zrak iz jedinica za cirkulaciju zraka), navedena metoda izračuna obnovljive energije bi to trebala odražavati.

               (6)

               Reverzibilne toplinske crpke u toplijim klimatskim područjima često se ugrađuju sa svrhom hlađenja zatvorenih prostora, iako se također mogu koristiti za grijanje tijekom zime. Takve toplinske crpke mogu se također ugraditi paralelno s postojećim sustavom grijanja. U takvim slučajevima, instalirani kapacitet odražava potrebe za hlađenjem prije nego za grijanjem. S obzirom da se instalirani kapacitet koristi kao pokazatelj potreba za grijanjem u ovim smjernicama, podrazumijeva se da će statistika instaliranog kapaciteta precijeniti količinu osiguranog grijanja. To zahtijeva odgovarajuću prilagodbu.

               (7)

               Ove smjernice omogućavaju državama članicama uključivanje i izračun obnovljive energije dobivene tehnologijama toplinskih crpki. Posebno navode način na koji države članice procjenjuju dva parametra Qusable i „faktor sezonske učinkovitosti” (SPF), uzimajući u obzir razlike u klimatskim uvjetima, posebno veoma hladnim klimatskim područjima.

               (8)

               Primjereno je omogućiti državama članicama da provedu svoje vlastite izračune i preglede s ciljem daljnjeg poboljšanja točnosti nacionalne statistike koja je provediva s metodologijom navedenom u ovoj Odluci,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Smjernice za procjenu proizvodnje obnovljive energije različitim tehnologijama toplinskih crpki kako se zahtijeva Prilogom VII. Direktivi 2009/28/EZ navedene su u Prilogu ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Najkasnije 31. prosinca 2016. Komisija može preispitati i dopuniti smjernice ako to zahtijeva statistički, tehnički ili znanstveni napredak.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 1. ožujka 2013.

            Za Komisiju

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  SL L 140, 5.6.2009., str. 16.
   PRILOG

      Smjernice za države članice o izračunu obnovljive energije iz toplinskih crpki za različite tehnologije toplinskih crpki u skladu s člankom 5. Direktive 2009/28/EZ

   1.   UVOD
   Prilog VII. Direktivi o obnovljivim izvorima energije 2009/28/EZ (dalje u tekstu Direktiva) određuje osnovnu metodu izračuna obnovljive energije koja se dobiva iz toplinskih crpki. Prilog VII. navodi tri parametra koja su nužna za izračun obnovljive energije iz toplinskih crpki, koji se računaju za postizanje ciljeva u pogledu obnovljive energije:

               (a)

               učinkovitost energetskog sustava (η ili eta);

               (b)

               procijenjena ukupna uporabljiva energija iz toplinskih crpki (Qusable);

               (c)

               „faktor sezonske učinkovitosti” (SPF).

         Metodologija utvrđivanja učinkovitosti energetskog sustava (η) dogovorena je na radnoj skupini za statistiku obnovljive energije od 23. listopada 2009. (1). Podaci potrebni za izračun učinkovitosti energetskog sustava obuhvaćeni su Uredbom (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (2). Učinkovitost energetskog sustava (η) postavljena je na 0,455 (ili 45,5 %), na temelju najnovijih podataka za 2010. (3), što predstavlja vrijednost koja će se upotrebljavati do 2020.
   Ove smjernice stoga navode način na koji bi države članice trebale procjenjivati dva preostala parametra Qusable i „faktor sezonske učinkovitosti” (SPF), uzimajući u obzir razlike u klimatskim uvjetima, posebno veoma hladnim klimatskim područjima. Ove smjernice omogućuju državama članicama izračun količine obnovljive energije dobivene tehnologijama toplinskih crpki.
   2.   DEFINICIJE
   Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               „Qusable” znači procijenjena ukupna uporabljiva toplina iz toplinskih crpki, koja se izračunava kao umnožak nazivnog kapaciteta grijanja (Prated) i godišnjeg ekvivalenta sati toplinske crpke (HHP), iskazana u GWh;

               „godišnji ekvivalent sati toplinske crpke” (HHP) znači pretpostavljeni godišnji broj sati tijekom kojih toplinska crpka proizvodi toplinu pri nazivnom kapacitetu kako bi se isporučila ukupna uporabljiva toplina iz toplinskih crpki, iskazan u satima (h);

               „nazivni kapacitet” (Prated) znači kapacitet hlađenja ili grijanja ciklusa kompresije pare ili sorpcijskog ciklusa jedinice pri standardnim nazivnim uvjetima;

               „SPF” znači procijenjeni prosječni faktor sezonske učinkovitosti, koji se odnosi na „neto sezonski koeficijent učinkovitosti u aktivnom načinu rada” (SCOPnet) za električne toplinske crpke ili „neto sezonski omjer primarne energije u aktivnom načinu rada” (SPERnet) za termalne toplinske crpke.

         3.   PROCJENJIVANJE SPF I QUSABLE

   3.1.   Načela metodologije

   Metodologija slijedi tri glavna načela:

               (a)

               metodologija treba biti tehnički izvediva;

               (b)

               pristup mora biti pragmatičan i postići ravnotežu između točnosti i isplativosti;

               (c)

               zadani faktori za utvrđivanje doprinosa obnovljive energije iz toplinskih crpki postavljeni su na konzervativnoj razini kako bi se smanjio rizik precjenjivanja doprinosa obnovljive energije iz toplinskih crpki.

         Države članice se potiču da poboljšaju konzervativne zadane vrijednosti prilagođavajući ih nacionalnim/regionalnim okolnostima, uključujući razvoj točnijih metodologija. O takvim poboljšanjima treba izvijestiti Komisiju i javno ih objaviti.
   3.2.   Nacrt metodologije

   U skladu s Prilogom VII. Direktivi, količina obnovljive energije dobivena tehnologijama toplinskih crpki (ERES) izračunava se pomoću sljedećih formula:

   gdje je:

               —

               =

               Qusable

               =

               procijenjena ukupna uporabljiva energija iz toplinskih crpki [GWh],

               —

               =

               HHP

               =

               ekvivalent sati rada pod punim opterećenjem [h],

               —

               =

               Prated

               =

               kapacitet instaliranih toplinskih crpki, uzimajući u obzir životni vijek različitih vrsta toplinskih crpki [GW],

               —

               =

               SPF

               =

               procijenjeni prosječni faktor sezonske učinkovitosti (SCOPnet ili SPERnet).

         Zadane vrijednosti HHP i konzervativne zadane SPF vrijednosti navedene su u tablicama 1. i 2. u odjeljku 3.6.
   3.3.   Najmanja učinkovitost toplinskih crpki koja se smatra obnovljivom energijom na temelju Direktive

   U skladu s Prilogom VII. Direktivi, države članice osiguravaju da se uzimaju u obzir samo toplinske crpke s SPF-om iznad 1,15 * 1/η.
   Kod učinkovitosti energetskog sustava (η) postavljene na 45,5 % (vidjeti odjeljak 1. i bilješku 3. na dnu stranice), to podrazumijeva da najmanji SPF električnih toplinskih crpki (SCOPnet), koji se na temelju Direktive smatra kao obnovljiva energija, iznosi 2,5.
   Za toplinske crpke s pogonom na termalnu energiju (bilo izravno ili putem izgaranja goriva), učinkovitost energetskog sustava (η) jednaka je 1. Za takve toplinske crpke, najmanji SPF (SPERnet) iznosi 1,15 kako bi se smatrao obnovljivom energijom na temelju Direktive.
   Države članice trebale bi razmotriti, posebno kod toplinskih crpki čiji je izvor topline zrak, koliko velik dio njihovog već instaliranog kapaciteta toplinskih crpki ima SPF iznad najmanje učinkovitosti. Prilikom takve procjene države članice mogu se pouzdati u podatke ispitivanja i mjerenja, iako nedostatak podataka može u mnogim slučajevima svesti procjenu na stručnu prosudbu svake države članice. Takve stručne prosudbe trebaju biti konzervativne, što znači da se procjenama radije podcijeni nego precijeni doprinos toplinskih crpki (4). U slučaju grijača vode čiji je izvor topline zrak, uobičajeno je da samo u iznimnim slučajevima takve toplinske crpke imaju SPF iznad najniže granične vrijednosti.
   3.4.   Granice sustava za mjerenje energije iz toplinskih crpki

   Granice sustava za mjerenje obuhvaćaju ciklus hlađenja, rashladnu crpku i, za ad/apsorpciju, dodatno sorpcijski ciklus i crpku s otapalom. Utvrđivanje SPF-a treba biti u skladu sa sezonskim koeficijentom učinkovitosti (SCOPnet) prema EN 14825:2012 ili sezonskom omjeru primarne energije (SPERnet) prema EN 12309. To podrazumijeva da u obzir treba uzeti potrošnju električne energije ili goriva za rad toplinske crpke i protok rashladnog sredstva. Odgovarajuća granica sustava prikazana je na slici 1. niže pri čemu je SPFH2 označen crvenom bojom.

      Slika 1.

      Granice sustava za mjerenje SPF i Qusable

                  Izvor:

               SEPEMO build.

         Na slici 1. koriste se sljedeće kratice:

               ES_fan/pump

               Energija potrebna za rad ventilatora i/ili crpke koja omogućuje protok rashladnog sredstva

               EHW_hp

               Energija potrebna za rad same toplinske crpke

               Ebt_pump

               Energija potrebna za rad crpke koja omogućava protok sredstva koje apsorbira energiju okoline (nije relevantno za sve toplinske crpke)

               EHW_bu

               Energija potrebna za rad dodatnog grijača (nije relevantno za sve toplinske crpke)

               EB_fan/pump

               Energija potrebna za rad ventilatora i/ili crpke koja omogućava protok sredstva koji daje konačnu uporabljivu toplinu

               QH_hp

               Toplina dobivena iz izvora topline putem toplinske crpke

               QW_hp

               Toplina dobivena iz mehaničke energije potrebna za pogon toplinske crpke

               QHW_hp

               Toplina dobivena od dodatnog grijača (nije relevantno za sve toplinske crpke)

               ERES

               Aerotermalna, geotermalna ili hidrotermalna obnovljiva energija (izvor topline) zahvaćena toplinskom crpkom

               ERES

               Qusable

         Iz gore navedenih granica sustava proizlazi da izračun obnovljive energije dobivene toplinskom crpkom ovisi samo o toplinskoj crpki, a ne o sustavu grijanja kojeg je toplinska crpka dio. Neučinkovita uporaba energije iz toplinske crpke je stoga pitanje energetske učinkovitosti i zato ne bi trebala utjecati na izračune obnovljive energije dobivene toplinskim crpkama.
   3.5.   Klimatski uvjeti

   Definicija prosječnih, hladnijih i toplijih klimatskih uvjeta temelji se na metodi prema prijedlogu u nacrtu Delegirane uredbe Komisije o označivanju energetske učinkovitosti kotlova (5), gdje „prosječni klimatski uvjeti”, „hladniji klimatski uvjeti” i „topliji klimatski uvjeti” označavaju temperaturne uvjete karakteristične za gradove Strasbourg, Helsinki odnosno Atenu. Predložena klimatska područja navedena su na slici 2. niže.

      Slika 2.

      Klimatska područja

   Ako u istoj državi članici postoji nekoliko klimatskih uvjeta, države članice trebaju procijeniti instalirani kapacitet toplinskih crpki u određenom klimatskom području.
   3.6.   Zadane vrijednosti za SPF i Qusable za toplinske crpke

   Zadane vrijednosti za HHP i SPF (SCOPnet) za električne toplinske crpke navedene su u donjoj tablici:

      Tablica 1.

      Zadane vrijednosti za HHP i SPF (SCOPnet) za električne toplinske crpke

               Klimatski uvjeti

               Toplije klimatsko područje

               Prosječno klimatsko područje

               Hladnije klimatsko područje

               Izvor energije toplinskih crpki:

               Izvor energije i sredstvo distribucije

               HHP

               SPF
               (SCOPnet)

               HHP

               SPF
               (SCOPnet)

               HHP

               SPF
               (SCOPnet)

               Aerotermalna energija

               Zrak-zrak

               1 200

               2,7

               1 770

               2,6

               1 970

               2,5

               Zrak-voda

               1 170

               2,7

               1 640

               2,6

               1 710

               2,5

               Zrak-zrak (reverzibilno)

               120

               2,7

               710

               2,6

               1 970

               2,5

               Zrak-voda (reverzibilno)

               120

               2,7

               660

               2,6

               1 710

               2,5

               Ispušni zrak-zrak

               760

               2,7

               660

               2,6

               600

               2,5

               Ispušni zrak-voda

               760

               2,7

               660

               2,6

               600

               2,5

               Geotermalna energija

               Tlo-zrak

               1 340

               3,2

               2 070

               3,2

               2 470

               3,2

               Tlo-voda

               1 340

               3,5

               2 070

               3,5

               2 470

               3,5

               Hidrotermalna toplina

               Voda-zrak

               1 340

               3,2

               2 070

               3,2

               2 470

               3,2

               Voda-voda

               1 340

               3,5

               2 070

               3,5

               2 470

               3,5

         Zadane vrijednosti za HHP i SPF (SCOPnet) za toplinske crpke s pogonom na termalnu energiju navedene su u donjoj tablici:

      Tablica 2.

      Zadane vrijednosti za HHP i SPF (SPERnet) za toplinske crpke s pogonom na termalnu energiju

               Klimatski uvjeti

               Toplije klimatsko područje

               Prosječno klimatsko područje

               Hladnije klimatsko područje

               Izvor energije toplinskih crpki:

               Izvor energije i sredstvo distribucije

               HHP

               SPF
               (SPERnet)

               HHP

               SPF
               (SPERnet)

               HHP

               SPF
               (SPERnet)

               Aerotermalna energija

               Zrak-zrak

               1 200

               1,2

               1 770

               1,2

               1 970

               1,15

               Zrak-voda

               1 170

               1,2

               1 640

               1,2

               1 710

               1,15

               Zrak-zrak (reverzibilno)

               120

               1,2

               710

               1,2

               1 970

               1,15

               Zrak-voda (reverzibilno)

               120

               1,2

               660

               1,2

               1 710

               1,15

               Ispušni zrak-zrak

               760

               1,2

               660

               1,2

               600

               1,15

               Ispušni zrak-voda

               760

               1,2

               660

               1,2

               600

               1,15

               Geotermalna energija

               Tlo-zrak

               1 340

               1,4

               2 070

               1,4

               2 470

               1,4

               Tlo-voda

               1 340

               1,6

               2 070

               1,6

               2 470

               1,6

               Hidrotermalna toplina

               Voda-zrak

               1 340

               1,4

               2 070

               1,4

               2 470

               1,4

               Voda-voda

               1 340

               1,6

               2 070

               1,6

               2 470

               1,6

         Zadane vrijednosti navedene u gornjim tablicama 1. i 2. tipične su za segment toplinskih crpki s SPF-om iznad najniže granične vrijednosti, što znači da toplinske crpke s SPF-om ispod 2,5 nisu uzete u obzir prilikom utvrđivanja tipičnih vrijednosti (6).
   3.7.   Napomene u vezi s toplinskim crpkama koje ne koriste električni pogon

   Toplinske crpke koje ne koriste električnu energiju, nego za pogon kompresora koriste tekuće ili plinovito gorivo ili primjenjuju postupak ad/apsorpcije (na temelju izgaranja tekućih ili plinovitih goriva ili primjenom geotermalne/solarne termalne energije ili otpadne topline), a proizvode obnovljivu energiju sve dok „neto sezonski omjer primarne energije u aktivnom načinu rada” (SPERnet) iznosi 115 % ili više od te vrijednosti (7).
   3.8.   Napomene u vezi s toplinskim crpkama koje kao izvor energije koriste ispušni zrak

   Toplinske crpke koje kao izvor energije koriste ispušni zrak, upotrebljavaju energiju okoline, te takve toplinske crpke stoga osiguravaju obnovljivu energiju. Ali istodobno takve toplinske crpke oporabljuju energiju iz ispušnog zraka, što nije aerotermalna energija u skladu s Direktivom (8). Stoga se samo aerotermalna energija računa kao obnovljiva energija. Prilagodba se provodi korekcijom HHP vrijednosti za takve toplinske crpke kako je navedeno u odjeljku 3.6.
   3.9.   Napomene u vezi s toplinskim crpkama čiji je izvor topline zrak

   HHP vrijednosti prikazane u gornjim tablicama 1. i 2. temelje se na HHE vrijednostima koje obuhvaćaju ne samo sate rada toplinske crpke, nego također i sate rada dodatnog grijača. S obzirom da je dodatni grijač izvan granica sustava opisanih u odjeljku 3.4., HHE vrijednosti za sve toplinske crpke čiji je izvor topline zrak odgovarajuće se prilagođavaju kako bi uključivale samo uporabljivu toplinu koju proizvodi sama toplinska crpka. Prilagođene HHP vrijednosti prikazane su u gornjim tablicama 1. i 2.
   U slučaju toplinskih crpki čiji je izvor topline zrak kapaciteta koji je prijavljen za projektne uvjete (a ne za standardne uvjete ispitivanja), treba koristiti HHE vrijednosti (9).
   Samo okolni zrak, tj. vanjski zrak, može biti izvor energije za toplinsku crpku čiji je izvor topline zrak.
   3.10.   Napomene u vezi s reverzibilnim toplinskim crpkama

   Kao prvo, reverzibilne toplinske crpke u toplim i u nekoj mjeri prosječnim klimatskim područjima često se ugrađuju sa svrhom hlađenja zatvorenih prostora, iako se također mogu koristiti za grijanje tijekom zime. Budući da su potrebe za hlađenjem ljeti veće nego potrebe za grijanjem zimi, nazivni kapacitet odražava potrebe za hlađenjem prije nego potrebe za grijanjem. S obzirom da se instalirani kapacitet koristi kao pokazatelj potreba za grijanjem, podrazumijeva se da statistika instaliranog kapaciteta neće odražavati instalirani kapacitet za potrebe grijanja. Nadalje, reverzibilne toplinske crpke često se ugrađuju paralelno s postojećim sustavima grijanja, što podrazumijeva da se ove toplinske crpke ne koriste uvijek u svrhu grijanja.
   Oba elementa zahtijevaju odgovarajuću prilagodbu. U gornjim tablicama 1. i 2. pretpostavljeno je konzervativno smanjenje (10) na 10 % za toplo klimatsko područje i 40 % za prosječno klimatsko područje. Međutim, stvarno smanjenje izrazito ovisi o nacionalnim praksama u vezi osiguravanja sustava grijanja te se stoga kadgod je moguće koriste nacionalne brojke. Primjena alternativnih brojki podnosi se Komisiji, zajedno s izvješćem koje opisuje korištenu metodu i podatke. Komisija će, ako je potrebno, prevesti dokumente i objaviti ih na svojoj platformi za preglednost.
   3.11.   Doprinos obnovljive energije iz hibridnih sustava toplinskih crpki

   Za hibridne sustave toplinskih crpki, gdje toplinska crpka radi zajedno s ostalim tehnologijama obnovljive energije (npr. solarni termalni kolektori koji se koriste kao predgrijači), kod izračuna obnovljive energije postoji rizik od netočnosti. Države članice stoga osiguravaju da je izračun obnovljive energije iz hibridnih sustava toplinskih crpki točan, te posebno osiguravaju da se izračun obnovljive energije provede samo jedanput.
   3.12.   Smjernice o razvoju točnijih metodologija

   Predviđeno je i države članice se na to potiču da obave svoje vlastite procjene SPF-a i HHP-a. Ako se mogu provesti poboljšane procjene, takvi se nacionalni/regionalni pristupi trebaju temeljiti na točnim pretpostavkama i dovoljno velikim reprezentativnim uzorcima, što dovodi do značajno poboljšane procjene obnovljive energije iz toplinskih crpki u usporedbi s procjenom dobivenom primjenom metode navedene u ovoj Odluci. Takve poboljšane metodologije mogu se temeljiti na detaljnom izračunu na osnovi tehničkih podataka kojima se uzima u obzir, između ostalih faktora, godina ugradnje, kvaliteta ugradnje, vrsta kompresora, način rada, sustav distribucije topline, bivalentna točka i regionalno klimatsko područje.
   Ako su mjerenja dostupna samo u drugim granicama sustava od granice sustava navedene u odjeljku 3.4., treba provesti odgovarajuće prilagodbe.
   Izračunom obnovljive energije u smislu Direktive obuhvaćene su samo one toplinske crpke energetske učinkovitosti iznad najniže granične vrijednosti, kako je navedeno u Prilogu VII. Direktivi.
   Kada upotrebljavaju alternativne metodologije i/ili vrijednosti, države članice se pozivaju da ih dostave Komisiji, zajedno s izvješćem koje opisuje korištenu metodu i podatke. Komisija će, ako je potrebno, prevesti dokumente i objaviti ih na svojoj platformi za preglednost.
   4.   PRIMJER IZRAČUNA
   U dolje navedenoj tablici prikazan je primjer za hipotetsku državu članicu koja se nalazi u prosječnim klimatskim uvjetima i ima instalirane tri različite tehnologije toplinskih crpki.

               Zrak - zrak
               (reverzibilno)

               Voda - voda

               Ispušni zrak - voda

               Izračun

               Opis

               Varijabla

               Jedinca

               Kapacitet instaliranih toplinskih crpki

               Prated

               GW

               255

               74

               215

               čiji je SPF iznad najniže granične vrijednosti

               Prated

               GW

               150

               70

               120

               Ekvivalent sati rada pod punim opterećenjem

               HHP

               h

               852 (11)

               2 070

               660

               Procijenjena ukupna uporabljiva energija iz toplinskih crpki

               Qusable

               GWh

               127 800

               144 900

               79 200

               procijenjeni prosječni faktor sezonske učinkovitosti

               SPF

               2,6

               3,5

               2,6

               Količina obnovljive energije dobivena po tehnologiji toplinske crpke

               ERES

               GWh

               78 646

               103 500

               48 738

               Ukupna količina obnovljive energije iz toplinskih crpki

               ERES

               GWh

               230 885

      (1)  Vidjeti točku 4.5. zapisnika od 23. listopada 2009., koji je dostupan na: https://circabc.europa.eu/w/browse/be80a323-0f89-4ab7-b8f7-888e3ff351ed

      (2)  SL L 304, 14.11.2008., str. 1.

      (3)  Vrijednost η u 2010. iznosi 45,5 % (povećavajući se od 44,0 % u 2007., 44,7 % u 2008. i 45,1 % u 2009.) što dovodi do najnižeg SPF od 2,5 u 2010. Ovo je konzervativna procjena, s obzirom da se očekuje povećanje učinkovitosti energetskog sustava prema 2020. Međutim, kako se osnova za procjenu učinkovitosti (η) energetskog sustava mijenja zbog ažuriranja temeljne statistike, bolje je predvidjeti postavljanje η na fiksnu vrijednost da se izbjegne zabuna u vezi s najmanjim zahtjevima za SPF (stvaranje pravne sigurnosti) i da se također državama članicama olakša razvoj metodologije (vidjeti odjeljak 3.10.). Prema potrebi, η se može revidirati u skladu s člankom 2. (revizija smjernica ako je potrebno do 31. prosinca 2016.).

      (4)  Posebna je pozornost potrebna u vezi s reverzibilnim toplinskim crpkama čiji je izvor topline zrak, s obzirom da postoji čitav niz mogućnosti precjenjivanja, posebno: (a) sve reverzibilne toplinske crpke ne upotrebljavaju se za grijanje ili se upotrebljavaju samo u određenoj mjeri, i (b) učinkovitost (SPF) starijih (i novih manje učinkovitih) jedinica je ispod zahtijevane najniže granične vrijednosti od 2,5.

      (5)  Ovaj nacrt Komisija još nije usvojila (siječanj 2013.). Nacrt se može pronaći u bazi podataka WTO-a: http://members.wto.org/crnattachments/2012/tbt/EEZ/12_2119_00_e.pdf

      (6)  To podrazumijeva da države članice mogu smatrati vrijednosti navedene u tablicama 1. i 2. kao prosječne vrijednosti za električne toplinske crpke čiji je SPF iznad najniže vrijednosti od 2,5.

      (7)  Vidjeti odjeljak 3.3.

      (8)  Vidjeti članak 5. stavak 4. i definiciju „aerotermalna energija” u članku 2. točki (b) Direktive.

      (9)  Te vrijednosti iznose 1 336, 2 066 odnosno 3 465 za toplo, prosječno odnosno hladno klimatsko područje.

      (10)  Talijanska studija (navedena na stranici 48. publikacije „Outlook 2011 - European Heat Pump Statistics”) pokazuje da su u manje od 10 % slučajeva toplinske crpke bile jedni instalirani generator topline. Budući da reverzibilne toplinske crpke zrak-zrak predstavljaju najinstaliraniju vrstu tehnologije toplinskih crpki (60 % svih instaliranih jedinica - instalirane uglavnom u Italiji, Španjolskoj i Francuskoj, kao i Švedskoj i Finskoj), važno je odgovarajuće prilagoditi brojke. Procjena učinka Uredbe Komisije (EU) br. 206/2012 od 6. ožujka 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn klima-uređaja i ventilatora (SL L 72, 10.3.2012., str. 7.) pretpostavlja da se u čitavoj Europskoj uniji 33 % reverzibilnih toplinskih crpki ne koristi za grijanje. Pored toga može se pretpostaviti da se velik broj od 67 % reverzibilnih toplinskih crpki koristi samo djelomično za grijanje, jer se toplinska crpka ugrađuje paralelno s nekim drugim sustavom grijanja. Predložene vrijednosti stoga su primjerene za smanjenje rizika precjenjivanja.

      (11)  Država članica iz ovog hipotetskog primjera obavila je pregled instaliranih reverzibilnih toplinskih crpki zrak-zrak i zaključila da se ekvivalent od 48 % instaliranog kapaciteta toplinskih crpki u potpunosti koristio za grijanje, umjesto 40 % pretpostavljenih u ovim smjernicama. Stoga je vrijednost HHP prilagođena s 710 sati, što pretpostavlja 40 % i navedena je u tablici 1., na 852 sata, što je reprezentativno za procijenjenih 48 %.


title: 2007/189/EZ: Odluka Komisije od 26. ožujka 2007. o izmjeni Odluke 2006/595/EZ o utvrđivanju popisa regija prihvatljivih za financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja konvergencije u razdoblju od 2007. do 2013. u pogledu Bugarske i Rumunjske (priopćeno pod brojem dokumenta C(2007) 1283)

text:
               14/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               248

         32007D0189

               L 087/15

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               26.03.2007.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 26. ožujka 2007.
   o izmjeni Odluke 2006/595/EZ o utvrđivanju popisa regija prihvatljivih za financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja konvergencije u razdoblju od 2007. do 2013. u pogledu Bugarske i Rumunjske
   (priopćeno pod brojem dokumenta C(2007) 1283)
   (2007/189/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Uredbu vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999 (1), a posebno njezin članak 5. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom Komisije 2006/595/EZ (2) utvrđen je popis regija prihvatljivih za financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja konvergencije u razdoblju od 2007. do 2013.

               (2)

               Nakon pristupanja Bugarske i Rumunjske, regije u Bugarskoj i Rumunjskoj trebale bi se dodati na popis regija korisnica strukturnih fondova u okviru cilja konvergencije.

               (3)

               Odluku 2006/595/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Radi jasnoće i pravne sigurnosti, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana pristupanja Bugarske i Rumunjske,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prilog I. Odluci 2006/595/EZ mijenja se kako slijedi:

               (a)

               umeću se sljedeći unosi ispred unosa „CZ02 Střední Čechy”:

                           „BG31

                           Severozapaden

                           BG32

                           Severen tsentralen

                           BG33

                           Severoiztochen

                           BG34

                           Yugoiztochen

                           BG41

                           Yugozapaden

                           BG42

                           Yuzhen tsentralen”

               (b)

               umeću se sljedeći unosi iza unosa „PT20 Região Autónoma dos Açores”:

                           „RO11

                           Nord-Vest

                           RO12

                           Centru

                           RO21

                           Nord-Est

                           RO22

                           Sud-Est

                           RO31

                           Sud-Muntenia

                           RO32

                           București-Ilfov

                           RO41

                           Sud-Vest Oltenia

                           RO42

                           Vest”.

         Članak 2.
   Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2007.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. ožujka 2007.

            Za Komisiju

         Danuta HÜBNER

            Članica Komisije

      (1)  SL L 210, 31.7.2006., str. 25. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1989/2006 (SL L 411, 30.12.2006., str. 6.).

      (2)  SL L 243, 6.9.2006., str. 44.


title: 98/519/EZ: Odluka Komisije od 17. lipnja 1998. o zajedničkom tehničkom propisu za terminalne uređaje s vrlo malim antenskim otvorom (VSAT) koji rade u frekvencijskim pojasevima 11/12/14 GHz (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 1612)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 038

               HR

               Službeni list Europske unije

               26

         31998D0519

               L 232/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               17.06.1998.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 17. lipnja 1998.
   o zajedničkom tehničkom propisu za terminalne uređaje s vrlo malim antenskim otvorom (VSAT) koji rade u frekvencijskim pojasevima 11/12/14 GHz
   (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 1612)
   (Tekst značajan za EGP)
   (98/519/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti (1),
   budući da je Komisija donijela mjeru za utvrđivanje vrste opreme za satelitske zemaljske postaje za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao i pripadajuća izjava o području primjene;
   budući da je potrebno donijeti odgovarajuće usklađene norme ili dijelove normi za provedbu bitnih zahtjeva koje je potrebno preoblikovati u zajedničke tehničke propise;
   budući da je zajednički tehnički propis koji se donosi ovom Odlukom u skladu s mišljenjem ACTE-a (Odbora za odobravanje terminalne opreme),
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Ova se Odluka primjenjuje na opremu za satelitske zemaljske postaje obuhvaćenu usklađenom normom iz članka 2. stavka 1.
   2.   Ovom se Odlukom uspostavlja zajednički tehnički propis kojim su obuhvaćeni terminalni uređaji s vrlo malim antenskim otvorom (VSAT) koji rade u frekvencijskim pojasevima 11/12/14 GHz.
   Članak 2.
   1.   Zajednički tehnički propis uključuje usklađene norme koje je pripremilo nadležno tijelo za normiranje za provedbu, u mjeri u kojoj je to moguće, bitnih zahtjeva iz članka 17. Direktive 98/13/EZ. Upućivanje na normu navedeno je u Prilogu.
   2.   Oprema za satelitske zemaljske postaje obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom iz stavka 1., mora ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 5. točke (a) Direktive 98/13/EZ i mora ispunjavati zahtjeve svih drugih direktiva koje se primjenjuju, a posebno direktiva Vijeća 73/23/EEZ (2) i 89/336/EEZ (3).
   Članak 3.
   U vezi s opremom za satelitske zemaljske postaje iz članka 1. stavka 1. ove Odluke, prijavljena tijela koja su imenovana za provedbu postupaka iz članka 10. Direktive 98/13/EZ primjenjuju ili osiguravaju primjenu usklađene norme iz Priloga nakon stupanja na snagu ove Odluke.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 1998.

            Za Komisiju

         Martin BANGEMANN

            Član Komisije

      (1)  SL L 74, 12.3.1998., str. 1.

      (2)  SL L 77, 26.3.1973., str. 29.

      (3)  SL L 139, 23.5.1989., str. 19.
   PRILOG

      Upućivanje na važeću usklađenu normu

   Usklađena norma iz članka 2. Odluke glasi:
   Satelitske zemaljske postaje i sustavi (SES)
   terminalni uređaji s vrlo malim antenskim otvorom (VSAT); satelitske zemaljske postaje samo za odašiljanje, za odašiljanje/prijam ili samo za prijam koje rade u frekvencijskim pojasevima 11/12/14 GHz
   ETSI
   Europski institut za telekomunikacijske norme
   Tajništvo ETSI-ja
   TBR (tehnička osnova za propis) 28 – prosinac 1997.
   (bez predgovora)

      Dodatne informacije

   Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1).
   Gore navedena usklađena norma izrađena je u skladu s punomoći koja je izdana u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ.
   Cijeli tekst gore navedene usklađene norme moguće je dobiti pri:

                           European Telecommunications Standards Institute (Europskom institutu za telekomunikacijske norme)

                           650, route des Lucioles

                           F-06921 Sophia Antipolis Cedex

                           European Commission (Europskoj komisiji)

                           DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7)

                           Rue de la Loi/Wetstraat 200

                           B-1049 Bruxelles

         ili pri bilo kojoj drugoj organizaciji koja je odgovorna za objavu normi ETSI-ja; popis organizacija nalazi se na internetskoj stranici www.ispo.cec.be.

      (1)  SL L 109, 26.4.1983., str. 8.


Odluka Komisije od 16/08/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.6988 - CKH / CKI / PAH / AVR) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)


Odluka Komisije od 05/12/2016 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8289 - ENGIE / OMNES CAPITAL / PREDICA / MAIA EOLIS) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


Odluka Komisije od 25/02/2014 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7124 - CPPIB / INTU / PARQUE PRINCIPADO) prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (Samo je engleski tekst vjerodostojan)