title: 2006/1005/EZ: Odluka Vijeća od 18. prosinca 2006. o sklapanju Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme

text:
               11/Sv. 116

               HR

               Službeni list Europske unije

               128

         32006D1005

               L 381/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 18. prosinca 2006.
   o sklapanju Sporazuma između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme
   (2006/1005/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 133., u vezi s prvom rečenicom prvog podstavka njegovog članka 300. stavka 2. i njegovim člankom 300. stavkom 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Odluka Vijeća kojom se ovlašćuje Komisija da započne pregovore o Sporazumu između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme, donesena je 5. svibnja 2006.

               (2)

               Pregovori su dovršeni i obje su stranke 7. lipnja 2006. parafirale Sporazum između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme (dalje u tekstu „Sporazum”).

               (3)

               Trebalo bi utvrditi odgovarajuće unutarnje postupke kako bi se osigurala pravilna primjena Sporazuma.

               (4)

               Tržište uredske opreme se brzo razvija. Potrebno je često ponoviti ocjenjivanje potencijala za maksimalno povećanje uštede energije i koristi za okoliš poticanjem opskrbe i potražnje energetski učinkovitih proizvoda. Stoga je potrebno ovlastiti Komisiju, kojoj pomaže Savjetodavni odbor Zajednice koji se sastoji od nacionalnih predstavnika i svih zainteresiranih stranaka, da ponovno ocjenjuje i unapređuje Zajedničke specifikacije za uredsku opremu koje su navedene u Prilogu C Sporazumu i da donese određene odluke za provedbu Sporazuma, kao, na primjer, izgled logotipa za Energy Star i smjernice za uporabu logotipa koje se nalaze u prilozima A i B.

               (5)

               Tehnička komisija, osnovana na temelju Sporazuma, trebala bi preispitivati provedbu Sporazuma.

               (6)

               Svaka stranka u Sporazumu trebala bi odrediti upravno tijelo te bi trebalo definirati postupak za izmjenu Sporazuma.

               (7)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovime se, u ime Zajednice, odobrava Sporazum između Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o usklađivanju programa za označivanje energetske učinkovitosti uredske opreme, uključujući i njegove priloge.
   Tekst Sporazuma i njegovi prilozi priloženi su ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovime se ovlašćuje predsjednik Vijeća da odredi osobu(-e) ovlaštenu(-e) za potpisivanje Sporazuma kako bi on obvezivao Zajednicu.
   Članak 3.
   Predsjednik Vijeća u ime Zajednice daje obavijest u pisanom obliku, kako je predviđeno člankom XIV. stavkom 1. Sporazuma.
   Članak 4.
   1.   Komisija predstavlja Zajednicu u Tehničkoj komisiji, kako je predviđeno člankom VII. Sporazuma, nakon što je saslušala mišljenja članova Odbora za Energy Star Europske zajednice koji je osnovan Uredbom (EZ) br. 2422/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Nakon savjetovanja Odbora za Energy Star Europske zajednice, Komisija izvršava zadaće iz članka VI. stavka 5., članka VII. stavka 1. i stavka 2. te članka IX. stavka 4. Sporazuma.
   2.   Kod pripreme stajališta Zajednice u odnosu na izmjene popisa uredske opreme iz Priloga C Sporazumu, Komisija uzima u obzir svako mišljenje Odbora za Energy Star Europske zajednice.
   3.   Komisija, nakon savjetovanja s Odborom za Energy Star Europske zajednice, određuje stajalište Zajednice u odnosu na odluke koje moraju donijeti upravna tijela, u vezi s izmjenama Priloga A (ime „Energy Star” i zajednički logotip), Priloga B (Smjernice za pravilnu uporabu imena „Energy Star” i zajedničkog logotipa), i Priloga C (Zajedničke specifikacije) Sporazuma.
   4.   U svim ostalim slučajevima, stajalište Zajednice u odnosu na odluke koje moraju donijeti stranke u Sporazumu određuje Vijeće djelujući na prijedlog Komisije u skladu s člankom 300. Ugovora.
   Članak 5.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.-E. ENESTAM

      (1)  SL L 332, 15.2.2001., str. 1.


title: Odluka Komisije (EU, Euratom) 2017/46 оd 10. siječnja 2017. o sigurnosti komunikacijskih i informacijskih sustava u Europskoj komisiji

text:
               11.1.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 6/40

         ODLUKA KOMISIJE (EU, Euratom) 2017/46
   оd 10. siječnja 2017.
   o sigurnosti komunikacijskih i informacijskih sustava u Europskoj komisiji
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 249.,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,
   budući da:

               (1)

               Komunikacijski i informacijski sustavi Komisije sastavni su dio funkcioniranja Komisije te incidenti u području IT sigurnosti mogu ozbiljno utjecati na aktivnosti Komisije i na treće strane, uključujući građane, poduzeća i države članice.

               (2)

               Postoje mnoge prijetnje koje mogu naštetiti povjerljivosti, cjelovitosti i dostupnosti komunikacijskih i informacijskih sustava Komisije i informacija koje se u njima obrađuju. Te prijetnje uključuju nezgode, pogreške, namjerne napade i prirodne događaje te se trebaju prepoznati kao operativni rizici.

               (3)

               Komunikacijski i informacijski sustavi trebaju imati razinu zaštite koja je razmjerna vjerojatnosti, utjecaju i prirodi rizika kojima su izloženi.

               (4)

               IT sigurnost u Komisiji trebala bi jamčiti da CIS-ovi (CIS – communication and information system) štite informacije koje se u njima obrađuju te da funkcioniraju kako i kada je potrebno pod nadzorom zakonitih korisnika.

               (5)

               Komisijina politika IT sigurnosti trebala bi se provoditi dosljedno s politikama sigurnosti u Komisiji.

               (6)

               Uprava za sigurnost Glavne uprave za ljudske resurse i sigurnost općenito je odgovorna za sigurnost u Komisiji u okviru nadležnosti i odgovornosti člana Komisije odgovornog za sigurnost.

               (7)

               Pristup Komisije trebao bi uzeti u obzir političke inicijative EU-a i zakonodavstvo o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti, industrijske standarde i dobre prakse, kako bi se poštovalo sve mjerodavno zakonodavstvo i omogućile interoperabilnost i kompatibilnost.

               (8)

               Službe Komisije odgovorne za komunikacijske i informacijske sustave trebale bi razviti i provesti odgovarajuće mjere te bi se mjere IT sigurnosti za zaštitu komunikacijskih i informacijskih sustava trebale koordinirati unutar Komisije kako bi se osigurala učinkovitost i djelotvornost.

               (9)

               Pravila i postupci za pristup informacijama u kontekstu IT sigurnosti, uključujući rješavanje incidenata u području IT sigurnosti, trebali bi biti razmjerni prijetnji Komisiji ili njezinu osoblju i u skladu s načelima Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (1) o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te uzimati u obzir načelo poslovne tajne, kako je propisano člankom 339. UFEU-a.

               (10)

               Politike i pravila za komunikacijske i informacijske sustave pri obradi klasificiranih podataka EU-a (EUCI), osjetljivih neklasificiranih podataka i neklasificiranih podataka moraju u potpunosti biti u skladu s odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (2) i (EU, Euratom) 2015/444 (3).

               (11)

               Potrebno je da Komisija preispita i ažurira odredbe o sigurnosti komunikacijskih i informacijskih sustava kojima se Komisija koristi.

               (12)

               Odluku Komisije C(2006) 3602 stoga treba staviti izvan snage,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   POGLAVLJE 1.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Predmet i područje primjene
   1.   Ova se Odluka primjenjuje na sve komunikacijske i informacijske sustave (CIS-ove) koje Komisija posjeduje, nabavlja odnosno kojima upravlja ili rukuje ili koji se u ime Komisije posjeduju, nabavljaju odnosno kojima se u njezino ime upravlja ili rukuje te svako korištenje tim CIS-ovima od strane Komisije.
   2.   Ovom se Odlukom utvrđuju osnovna načela, ciljevi, organizacija i odgovornosti u pogledu sigurnosti tih CIS-ova, osobito za službe Komisije koje posjeduju i nabavljaju CIS-ove i koje njima upravljaju ili rukuju, uključujući i CIS-ove koje pruža unutarnji pružatelj usluga informatičke tehnologije. Kada CIS pruža, posjeduje ili kada njime upravlja ili rukuje vanjska strana na temelju bilateralnoga sporazuma ili ugovora s Komisijom, uvjeti sporazuma ili ugovora moraju biti u skladu s ovom Odlukom.
   3.   Ova se Odluka primjenjuje na sve službe i izvršne agencije Komisije. Kada se CIS-om Komisije služe druga tijela ili institucije na temelju bilateralnoga sporazuma s Komisijom, uvjeti sporazuma ili ugovora moraju biti u skladu s ovom Odlukom.
   4.   Bez obzira na posebne napomene koje se odnose na određene skupine osoblja, ova se Odluka primjenjuje na članove Komisije, na osoblje Komisije na koje se primjenjuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju”) i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europske unije („Uvjeti zaposlenja”) (4), na nacionalne stručnjake upućene na rad u Komisiji („UNS-ovi”) (5), na vanjske pružatelje usluga i njihovo osoblje, na pripravnike i sve osobe koje imaju pristup komunikacijskom i informacijskom sustavu koji je u području primjene ove Odluke.
   5.   Ova će se Odluka primjenjivati na Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), u onoj mjeri u kojoj je to u skladu sa zakonodavstvom Unije i Odlukom Komisije 1999/352/EZ, EZUČ, Euratom (6). Konkretno, mjere predviđene ovom Odlukom, uključujući upute, inspekcije, istrage i istovrsne mjere, ne smiju se primjenjivati na CIS Ureda gdje to nije spojivo s neovisnošću istražne funkcije toga Ureda i/ili povjerljivošću podataka koje je Ured pribavio pri izvršavanju te funkcije.
   Članak 2.
   Definicije pojmova
   Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.

               „Odgovoran” znači odgovarati za mjere, odluke i djelovanje.

               2.

               „CERT-EU” je tim za hitne računalne intervencije institucija i agencija EU-a. Njegova je misija pomoći europskim institucijama da se zaštite od namjernih i zlonamjernih napada koji bi ugrozili cjelovitost njihovih sredstava informacijske tehnologije i ugrozili interese EU-a. Opseg aktivnost CERT-EU-a obuhvaća prevenciju, otkrivanje, odgovor i oporavak.

               3.

               „Služba Komisije” znači bilo koja glavna uprava ili služba Komisije ili kabinet člana Komisije.

               4.

               „Sigurnosno tijelo Komisije” odnosi se na ulogu utvrđenu u Odluci (EU, Euratom) 2015/444.

               5.

               „Komunikacijski i informacijski sustav” ili „CIS” znači svaki sustav koji omogućuje postupanje s podacima u elektroničkom obliku, uključujući sva sredstva potrebna za njegovo funkcioniranje, kao i infrastrukturu, organizaciju, osoblje i informacijske resurse. Ta definicija uključuje poslovne aplikacije, zajedničke IT usluge, izdvojene sustave i uređaje krajnjih korisnika.

               6.

               „Korporativni upravni odbor” (Corporate Management Board, CMB) pruža najvišu razinu korporativnog upravnog nadzora nad operativnim i administrativnim pitanjima u Komisiji.

               7.

               „Vlasnik podataka” znači pojedinac odgovoran za osiguravanje zaštite i korištenje određenim skupom podataka kojim rukuje CIS.

               8.

               „Skup podataka” znači skup informacija koji se upotrebljava u određenom poslovnom procesu ili aktivnosti Komisije.

               9.

               „Postupak u slučaju nužde” znači unaprijed utvrđeni skup metoda i odgovornosti za djelovanje u hitnim situacijama kako bi se spriječile velike posljedice za Komisiju.

               10.

               „Politika informacijske sigurnosti” znači skup ciljeva u području informacijske sigurnosti koji su utvrđeni, ostvareni i provjereni ili koje treba utvrditi, ostvariti i provjeriti. Obuhvaća, no nije ograničena na, odluke (EU, Euratom) 2015/444 i (EU, Euratom) 2015/443.

               11.

               „Upravljački odbor za informacijsku sigurnost” (ISSB) znači upravljačko tijelo koje podupire korporativni upravni odbor u njegovim zadacima koji se odnose na IT sigurnost.

               12.

               „Unutarnji pružatelj IT usluge” znači služba Komisije koja pruža zajedničke IT usluge.

               13.

               „IT sigurnost” ili „sigurnost CIS-a” znači očuvanje povjerljivosti, cjelovitosti i dostupnosti CIS-ova i skupova podataka koje obrađuju.

               14.

               „Smjernice za IT sigurnost” sastoje se od preporučenih, no dobrovoljnih mjera koje se provode za potporu standardima IT sigurnosti ili služe kao referenca kada ne postoji primjenljivi standard.

               15.

               „Incident povezan s IT sigurnosti” znači događaj koji bi mogao nepovoljno utjecati na povjerljivost, cjelovitost ili dostupnost CIS-a.

               16.

               „Mjera IT sigurnosti” znači tehnička ili organizacijska mjera kojoj je cilj ublažiti rizike IT sigurnosti.

               17.

               „Potreba u pogledu IT sigurnosti” znači precizna i nedvosmislena definicija razina povjerljivosti, cjelovitosti i dostupnosti povezana s pojedinom informacijom ili IT sustavom radi utvrđivanja potrebne razine zaštite.

               18.

               „Cilj u području IT sigurnosti” znači izjava o namjeri sprječavanja određenih prijetnji i/ili zadovoljavanja određenih organizacijskih sigurnosnih zahtjeva ili pretpostavki.

               19.

               „Plan IT sigurnosti” znači dokumentacija o mjerama IT sigurnosti koje su potrebne za ispunjavanje potreba u pogledu IT sigurnosti CIS-a.

               20.

               „Politika IT sigurnosti” znači skup ciljeva u području IT sigurnosti, koji su utvrđeni, ostvareni i provjereni ili koje treba utvrditi, ostvariti i provjeriti. Obuhvaća ovu Odluku i njezina provedbena pravila.

               21.

               „Zahtjev u pogledu IT sigurnosti” znači potreba u pogledu IT sigurnosti formalizirana u prethodno definiranom postupku.

               22.

               „Rizik za IT sigurnost” znači učinak koji bi prijetnja IT sigurnosti mogla imati na CIS ako bi se iskoristila slaba točka. Kao takav, rizik za IT sigurnost karakteriziraju dva čimbenika: 1. nesigurnost, tj. vjerojatnost da će prijetnja IT sigurnosti prouzročiti neželjeni događaj, i 2. utjecaj, tj. posljedice koje bi takav neželjeni događaj mogao imati za CIS.

               23.

               „Standardi IT sigurnosti” znače određene obvezne mjere IT sigurnosti koje olakšavaju izvršenje i podupiru politiku IT sigurnosti.

               24.

               „Strategija IT sigurnosti” znači skup projekata i aktivnosti koje su namijenjene postizanju ciljeva Komisije i koje treba uspostaviti, provesti i provjeriti.

               25.

               „Prijetnja IT sigurnosti” znači čimbenik koji bi mogao dovesti do neželjenog događaja koji bi CIS-u mogao nanijeti štetu. Takve prijetnje mogu biti slučajne ili namjerne, a karakteriziraju ih prijeteći elementi, mogući ciljevi i načini napada.

               26.

               „Lokalni službenik za informacijsku sigurnost” ili „LISO” znači odgovorni službenik za vezu u području IT sigurnosti u službi Komisije.

               27.

               „Osobni podaci”, „obrada osobnih podataka”, „voditelj obrade” i „sustav datoteka osobnih podataka” imaju isto značenje kao u Uredbi (EZ) br. 45/2001, a posebno kao u članku 2.

               28.

               „Obrada informacija” znači sve funkcije CIS-a u pogledu skupova podataka, uključujući stvaranje, izmjene, prikazivanje, pohranjivanje, prijenos, brisanje ili arhiviranje informacija. Obrada informacija korisnicima se može pružiti preko CIS-a kao skup funkcionalnosti i kao IT usluge drugim CIS-ovima.

               29.

               „Poslovna tajna” znači zaštita poslovnih podataka koji su obuhvaćeni obvezom čuvanja poslovne tajne, osobito podataka o poduzećima, njihovim poslovnim odnosima ili troškovima, kako je utvrđeno u članku 339. UFEU-a.

               30.

               „Odgovoran” znači biti obvezan postupati i odlučivati kako bi se postigli potrebni ciljevi.

               31.

               „Sigurnost u Komisiji” znači sigurnost osoba, imovine i podataka u Komisiji, a osobito fizička cjelovitost osoba i imovine, cjelovitost, povjerljivost i dostupnost podataka i komunikacijskih i informacijskih sustava te nesmetan rad Komisije.

               32.

               „Zajednička IT usluga” znači usluga koja se CIS-om pruža drugim CIS-ovima pri obradi informacija.

               33.

               „Vlasnik sustava” znači pojedinac odgovoran za sveukupnu nabavu, razvoj, integraciju, izmjene, rad, održavanje i povlačenje CIS-a.

               34.

               „Korisnik” znači pojedinac koji se koristi funkcionalnostima koje pruža CIS, unutar ili izvan Komisije.

         Članak 3.
   Načela IT sigurnosti u Komisiji
   1.   IT sigurnost u Komisiji zasniva se na načelima zakonitosti, transparentnosti, razmjernosti i odgovornosti.
   2.   Pitanja IT sigurnosti uzimaju se u obzir od početka razvoja i provedbe CIS-ova Komisije. U tu su svrhu uključene Glavna uprava za informatiku i Glavna uprava za ljudske resurse, svaka u svojim područjima nadležnosti.
   3.   Učinkovitom IT sigurnošću osigurava se primjerena razina:

               (a)

               autentičnosti: jamstvo da su podaci točni i da potječu iz dobronamjernih (bona fide) izvora;

               (b)

               raspoloživosti: podaci su dostupni i mogu se upotrebljavati na zahtjev ovlaštenog subjekta;

               (c)

               povjerljivosti: podaci se ne otkrivaju neovlaštenim osobama, subjektima ni procesima;

               (d)

               cjelovitosti: štiti se točnost i cjelovitost sredstava i podataka;

               (e)

               nepobitnosti: može se dokazati da se dogodila određena radnja ili da je nastupio određeni događaj tako da se to kasnije ne može poreći;

               (f)

               zaštite osobnih podataka: pruža se primjerena zaštita mjera u pogledu osobnih podataka u potpunosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001;

               (g)

               čuvanja poslovne tajne: štite se vrste informacija koje su obuhvaćene obvezom čuvanja poslovne tajne, osobito informacije o poduzećima, njihovim poslovnim odnosima ili troškovima, kako je utvrđeno u članku 339. UFEU-a.

         4.   IT sigurnost temelji se na postupku upravljanja rizikom. Taj je postupak usmjeren na utvrđivanje razine rizika za IT sigurnost i definiranje sigurnosnih mjera kako bi se takvi rizici smanjili na primjerenu razinu te uz razmjeran trošak.
   5.   Svi se CIS-ovi identificiraju, dodjeljuju vlasniku sustava i evidentiraju u inventaru.
   6.   Sigurnosni zahtjevi CIS-ova utvrđuju se na temelju njihovih sigurnosnih potreba te sigurnosnih potreba informacija koje obrađuju. CIS koji pruža usluge drugim CIS-ovima može biti namijenjen podupiranju određene razine sigurnosnih potreba.
   7.   Planovi IT sigurnosti i mjere IT sigurnosti moraju biti razmjerni sigurnosnim potrebama CIS-a.
   Postupci koji se odnose na ta načela i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   POGLAVLJE 2.

      ORGANIZACIJA I NADLEŽNOSTI

   Članak 4.
   Korporativni upravni odbor
   Korporativni upravni odbor ima cjelokupnu nadležnost za upravljanje IT sigurnošću kao cjelinom unutar Komisije.
   Članak 5.
   Upravljački odbor za informacijsku sigurnost (ISSB)
   1.   ISSB-om predsjeda zamjenik glavnog tajnika nadležnog za upravljanje IT sigurnošću u Komisiji. Njegovi članovi predstavljaju poslovne, tehnološke i sigurnosne interese u odjelima Komisije i uključuju predstavnike Glavne uprave za informatiku, Glavne uprave za ljudske resurse i sigurnost, Glavne uprave za proračun i, prema načelu rotacije svake dvije godine, predstavnike četiriju drugih uključenih odjela Komisije u čijem radu IT sigurnost ima veliku važnost. Članovi su osobe na višim rukovodećim položajima.
   2.   ISSB podupire korporativni upravni odbor u njegovim zadacima koji se odnose na IT sigurnost. ISSB ima operativnu nadležnost za upravljanje IT sigurnošću kao cjelinom unutar Komisije.
   3.   ISSB preporučuje Komisijinu politiku IT sigurnosti koju donosi Komisija.
   4.   ISSB svake dvije godine preispituje upravljačka pitanja i pitanja povezana sa sigurnošću, uključujući ozbiljne incidente u području IT sigurnosti, i o tome izvješćuje korporativni upravni odbor.
   5.   ISSB prati i preispituje sveukupnu provedbu ove Odluke i o njoj izvješćuje korporativni upravni odbor.
   6.   ISSB na prijedlog Glavne uprave za informatiku preispituje, odobrava i prati provedbu postojeće strategije IT sigurnosti. ISSB o tome izvješćuje korporativni upravni odbor.
   7.   ISSB prati, ocjenjuje i kontrolira stanje u području upravljanja rizikom u pogledu korporativnih informacija i ima ovlast izdati formalne zahtjeve za poboljšanja kad god je to potrebno.
   Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   Članak 6.
   Glavna uprava za ljudske resurse i sigurnost
   Kad je riječ o IT sigurnosti, Glavna uprava za ljudske resurse i sigurnost ima sljedeće odgovornosti:

               1.

               osigurava usklađivanje politike IT sigurnosti i Komisijine politike informacijske sigurnosti;

               2.

               uspostavlja okvir za izdavanje odobrenja za upotrebu tehnologija šifriranja za pohranu i razmjenu informacija preko CIS-ova;

               3.

               obavješćuje Glavnu upravu za informatiku o posebnim prijetnjama koje bi mogle imati značajan utjecaj na sigurnost CIS-ova i skupove podataka koje obrađuju;

               4.

               provodi inspekcije IT sigurnosti kako bi se ocijenila sukladnost Komisijinih CIS-ova s politikom sigurnosti te izvješćuje ISSB o rezultatima;

               5.

               uspostavlja okvir za odobrenje pristupa CIS-ovima Komisije iz vanjskih mreža i za povezana primjerena sigurnosna pravila te u bliskoj suradnji s Glavnom upravom za informatiku razvija standarde i smjernice koje se odnose na IT sigurnost;

               6.

               predlaže načela i pravila za eksternalizaciju CIS-ova kako bi se zadržala primjerena kontrola nad sigurnošću informacija;

               7.

               razvija povezane standarde i smjernice za IT sigurnost u vezi s člankom 6. u bliskoj suradnji s Glavnom upravom za informatiku.

         Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   Članak 7.
   Glavna uprava za informatiku
   Kad je riječ o sveukupnoj IT sigurnosti Komisije, Glavna uprava za informatiku ima sljedeće odgovornosti:

               1.

               razvija standarde i smjernice za IT sigurnost, osim kako je predviđeno člankom 6., u bliskoj suradnji s Glavnom upravom za ljudske resurse i sigurnost, kako bi se osigurala dosljednost između politike IT sigurnosti i Komisijine politike informacijske sigurnosti te ih predlaže ISSB-u;

               2.

               ocjenjuje metode, postupke i ishode u pogledu upravljanja rizicima IT sigurnosti svih službi Komisije i o tome redovito izvješćuje ISSB;

               3.

               predlaže kontinuiranu strategiju IT sigurnosti koju pregledava i odobrava ISSB i zatim donosi korporativni upravni odbor te predlaže program, uključujući planiranje projekata i aktivnosti za provedbu strategije IT sigurnosti;

               4.

               prati izvršavanje Komisijine strategije IT sigurnosti i o tome redovito izvješćuje ISSB;

               5.

               prati rizike u području IT sigurnosti i mjere IT sigurnosti provedene u CIS-ovima i o tome redovito izvješćuje ISSB;

               6.

               redovito izvješćuje ISSB o sveukupnoj provedbi i usklađenosti s ovom Odlukom;

               7.

               nakon savjetovanja s Glavnom upravom za ljudske resurse i sigurnost zahtijeva od vlasnika sustava da poduzmu određene mjere IT sigurnosti kako bi se za CIS-ove Komisije ublažili rizici u području IT sigurnosti;

               8.

               osigurava postojanje odgovarajućeg kataloga usluga IT sigurnosti Glavne uprave za informatiku koje su dostupne vlasnicima sustava i vlasnicima podataka kako bi ispunili svoje odgovornosti u pogledu IT sigurnosti i poštovali politike i standarde IT sigurnosti;

               9.

               vlasnicima sustava i podataka osigurava odgovarajuću dokumentaciju te se po potrebi savjetuje s njima o mjerama IT sigurnosti koje su provedene za njihove IT usluge kako bi se olakšalo usklađivanje s politikom IT sigurnosti i pružila podrška vlasnicima sustava pri upravljanju IT rizicima;

               10.

               organizira redovite sastanke lokalnih službenika za informacijsku sigurnost i podupire ih u izvršavanju njihovih zadataka;

               11.

               utvrđuje potrebe izobrazbe i koordinira programe izobrazbe o IT sigurnosti u suradnji sa službama Komisije te razvija, provodi i koordinira kampanje za podizanje razine svijesti o IT sigurnosti u bliskoj suradnji s Glavnom upravom za ljudske resurse;

               12.

               osigurava da su vlasnici sustava, vlasnici podataka i nositelji drugih funkcija s odgovornostima u području IT sigurnosti u službama Komisije upoznati s politikom IT sigurnosti;

               13.

               obavješćuje Glavnu upravu za ljudske resurse i sigurnost o određenim prijetnjama IT sigurnosti, incidentima i iznimkama od Komisijine politike IT sigurnosti koje su prijavili vlasnici sustava, a koji bi mogli imati znatan utjecaj na sigurnost u Komisiji;

               14.

               u pogledu svoje uloge kao unutarnjeg pružatelja IT usluge, Komisiji dostavlja katalog zajedničkih IT usluga kojima se pružaju utvrđene razine sigurnosti. To se izvršava sustavnom procjenom, upravljanjem i praćenjem rizika u području IT sigurnosti kako bi se provele sigurnosne mjere radi dostizanja utvrđene sigurnosne razine.

         Povezani postupci i detaljnije odgovornosti dodatno će se definirati u provedbenim pravilima.
   Članak 8.
   Službe Komisije
   U pogledu IT sigurnosti u svojoj službi svaki načelnik službe ima sljedeće dužnosti:

               1.

               službeno imenuje vlasnika sustava za svaki CIS, koji je dužnosnik ili član privremenog osoblja i koji će biti nadležan za IT sigurnost dotičnog CIS-a, i službeno imenuje vlasnika podataka za svaki skup podataka kojim upravlja CIS, a koji mora pripadati administrativnom subjektu koji ima ulogu voditelja obrade podataka za skupove podataka koji podliježu Uredbi (EZ) br. 45/2001;

               2.

               službeno imenuje lokalnog službenika za informacijsku sigurnost koji može izvršavati odgovornosti neovisno o vlasniku sustava i vlasniku podataka. Lokalni službenik za informacijsku sigurnost može biti imenovan za jednu službu Komisije ili više njih;

               3.

               osigurava izradu i provedbu odgovarajućih procjena rizika u području IT sigurnosti i planova IT sigurnosti;

               4.

               osigurava da se Glavnoj upravi za informatiku redovito dostavlja sažetak rizika i mjera u području IT-a;

               5.

               osigurava, uz potporu Glavne uprave za informatiku, uspostavljanje odgovarajućih procesa, postupaka i rješenja kako bi se osiguralo učinkovito otkrivanje i rješavanje incidenata povezanih s IT sigurnosti koji se odnose na CIS-ove i izvješćivanje o njima;

               6.

               u kriznim situacijama povezanima s IT sigurnosti pokreće postupak u slučaju nužde;

               7.

               ima krajnju odgovornost za IT sigurnost, uključujući odgovornosti vlasnika sustava i vlasnika podataka;

               8.

               preuzima rizike koji se odnose na vlastiti CIS i skupove podataka;

               9.

               rješava sve nesporazume između vlasnika podataka i vlasnika sustava te u slučaju daljnjeg nesporazuma rješavanje tog pitanja prepušta ISSB-u;

               10.

               osigurava provedbu planova IT sigurnosti i mjera IT sigurnosti te prikladno upravljanje rizicima.

         Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   Članak 9.
   Vlasnici sustava
   1.   Vlasnik sustava odgovoran je za IT sigurnost CIS-a te podnosi izvješća načelniku službe Komisije.
   2.   Vlasnik sustava u pogledu IT sigurnosti ima sljedeće obveze:

               (a)

               osigurava usklađenost CIS-a s politikom IT sigurnosti;

               (b)

               osigurava točno evidentiranje CIS-a u relevantnom inventaru;

               (c)

               procjenjuje rizike u području IT sigurnosti i utvrđuje potrebe u pogledu IT sigurnosti za svaki CIS u suradnji s vlasnicima podataka te u dogovoru s Glavnom upravom za informatiku;

               (d)

               izrađuje plan sigurnosti, uključujući, prema potrebi, pojedinosti o procijenjenim rizicima i sve dodatne sigurnosne mjere koje su potrebne;

               (e)

               provodi odgovarajuće mjere IT sigurnosti razmjerne utvrđenim rizicima u području IT sigurnosti i prati preporuke koje je potvrdio ISSB;

               (f)

               utvrđuje sve zavisnosti o drugim CIS-ovima ili zajedničkim IT uslugama i prema potrebi provodi sigurnosne mjere na temelju razina sigurnosti koje su predložene tim CIS-ovima ili zajedničkim IT uslugama;

               (g)

               upravlja rizicima u području IT sigurnosti i prati ih;

               (h)

               redovito izvješćuje načelnika službe Komisije o profilu rizičnosti u pogledu IT sigurnosti svojeg CIS-a te izvješćuje Glavnu upravu za informatiku o povezanim rizicima, aktivnostima upravljanja rizikom i poduzetim sigurnosnim mjerama;

               (i)

               savjetuje se o aspektima IT sigurnosti s lokalnim službenikom za informacijsku sigurnost u relevantnim službama Komisije;

               (j)

               izdaje upute korisnicima o uporabi CIS-a i povezanim podacima te o odgovornostima korisnika povezanima s CIS-om;

               (k)

               traži odobrenje Glavne uprave za ljudske resurse i sigurnost, koja djeluje kao tijelo za šifriranje (Crypto Authority), za svaki CIS koji upotrebljava tehnologije šifriranja;

               (l)

               unaprijed se savjetuje sa sigurnosnim tijelom Komisije u vezi sa svim sustavima koji obrađuju klasificirane informacije EU-a;

               (m)

               osigurava pohranjivanje sigurnosnih kopija svih ključeva za dešifriranje na pričuvnom računu. Oporavak šifriranih podataka provodi se samo kada je odobren u skladu s okvirom koji je utvrdila Glavna uprava za ljudske resurse i sigurnost;

               (n)

               poštuje sve upute relevantnih voditelja obrade podataka povezane sa zaštitom osobnih podataka i primjenom pravila o zaštiti podataka na sigurnost obrade;

               (o)

               obavješćuje Glavnu upravu za informatiku o svim iznimkama od Komisijine politike IT sigurnosti, uključujući relevantna obrazloženja;

               (p)

               izvješćuje načelnika Komisijine službe o svim nerješivim nesporazumima između vlasnika podataka i vlasnika sustava i prema potrebi relevantnim dionicima pravodobno prenosi informacije o incidentima u području IT sigurnosti, kako je primjereno s obzirom na njihovu težinu u skladu s člankom 15.;

               (q)

               osigurava da se u ugovore o eksternalizaciji za eksternalizirane sustave uključe primjerene odredbe o IT sigurnosti te da se o incidentima u području IT sigurnosti koji se događaju u eksternaliziranim CIS-ovima izvješćuje u skladu s člankom 15.;

               (r)

               za CIS-ove koji pružaju zajedničke IT usluge osigurava da se pruža i jasno dokumentira utvrđena razina sigurnosti te da se za taj CIS provode sigurnosne mjere radi dostizanja utvrđene razine sigurnosti.

         3.   Vlasnici sustava mogu formalno delegirati neke ili sve svoje zadatke u vezi s IT sigurnošću, no ostaju odgovorni za IT sigurnost svojega CIS-a.
   Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   Članak 10.
   Vlasnici podataka
   1.   Vlasnik podataka odgovara za IT sigurnost određenog skupa podataka načelniku Komisijine službe te je odgovoran za povjerljivost, cjelovitost i dostupnost skupa podataka.
   2.   Vlasnik sustava u pogledu skupa podataka ima sljedeće obveze:

               (a)

               osigurava da se svi skupovi podataka koji su u njegovoj ili njezinoj nadležnosti klasificiraju na primjeren način u skladu s odlukama (EU, Euratom) 2015/443 i (EU, Euratom) 2015/444;

               (b)

               utvrđuje potrebe u pogledu informacijske sigurnosti i obavješćuje relevantne vlasnike sustava o tim potrebama;

               (c)

               sudjeluje u procjeni rizika u CIS-u;

               (d)

               izvješćuje načelnika Komisijine službe o svim nerješivim nesporazumima između vlasnika podataka i vlasnika sustava;

               (e)

               prenosi informacije o incidentima u području IT sigurnosti kako je predviđeno člankom 15.

         3.   Vlasnici sustava mogu formalno delegirati neke ili sve svoje zadatke u vezi s IT sigurnošću, no zadržavaju svoje odgovornosti u skladu s ovim člankom.
   Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   Članak 11.
   Lokalni službenici za sigurnost
   Lokalni službenik za sigurnost u pogledu IT sigurnosti ima sljedeće obveze:

               (a)

               proaktivno utvrđuje politiku IT sigurnosti i o njoj obavješćuje vlasnike sustava, vlasnike podataka i druge nositelje funkcija s odgovornostima u pogledu IT sigurnosti u službama Komisije;

               (b)

               povezuje se s Glavnom upravom za informatiku u sklopu mreže lokalnih službenika za sigurnost u vezi s pitanjima povezanima s IT sigurnosti u službama Komisije;

               (c)

               prisustvuje redovitim sastancima lokalnih službenika za sigurnost;

               (d)

               održava pregled procesa upravljanja rizikom u području informacijske sigurnosti te razvoja i provedbe sigurnosnih planova za informacijski sustav;

               (e)

               savjetuje vlasnike podataka, vlasnike sustava i načelnika Komisijine službe o pitanjima u vezi s IT sigurnošću;

               (f)

               surađuje s Glavnom upravom za informatiku pri širenju dobrih IT praksi i predlaže određene programe podizanja razine svijesti i izobrazbe;

               (g)

               izvješćuje načelnika Komisijine službe o IT sigurnosti, utvrđuje nedostatke i poboljšanja.

         Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   Članak 12.
   Korisnici
   1.   Korisnici u pogledu IT sigurnosti imaju sljedeće obveze:

               (a)

               poštuju politiku IT sigurnosti i upute koje je izdao vlasnik sustava o upotrebi svakog CIS-a;

               (b)

               prenose informacije o incidentima u području IT sigurnosti kako je predviđeno člankom 15.

         2.   Upotreba Komisijina CIS-a kojom se krše politika IT sigurnosti ili upute koje je izdao vlasnik sustava može dovesti do stegovnog postupka.
   Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   POGLAVLJE 3.

      SIGURNOSNI ZAHTJEVI I OBVEZE

   Članak 13.
   Provedba ove Odluke
   1.   Donošenje provedbenih pravila koja se odnose na članak 6. i povezanih standarda i smjernica podliježe odluci Komisije o ovlaštenju člana Komisije nadležnog za pitanja sigurnosti.
   2.   Donošenje svih ostalih provedbenih pravila povezanih s ovom Odlukom i povezanih standarda i smjernica za IT podliježe odluci Komisije o ovlaštenju člana Komisije nadležnog za informatiku.
   3.   ISSB odobrava provedbena pravila, standarde i smjernice iz stavaka 1. i 2. prije njihova donošenja.
   Članak 14.
   Obveza u pogledu usklađenosti
   1.   Poštovanje odredaba iz politike i standarda IT sigurnosti obvezno je.
   2.   U slučaju nepoštovanja politike i standarda IT sigurnosti može se pokrenuti stegovni postupak u skladu s Ugovorima, Pravilnikom o osoblju i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Europske unije, mogu se primijeniti ugovorne sankcije i/ili se može pokrenuti sudski postupak u skladu s nacionalnim zakonima i propisima.
   3.   Glavnu upravu za informatiku obavješćuje se o svim iznimkama od politike IT sigurnosti.
   4.   Ako ISSB odluči da postoji stalni neprihvatljivi rizik za Komisijin CIS, Glavna uprava za informatiku u suradnji s vlasnikom podataka predlaže mjere za smanjenje rizika ISSB-u na odobrenje. Te mjere među ostalim mogu sadržavati pojačano praćenje i izvješćivanje, ograničavanje usluge i prekid.
   5.   ISSB nameće provedbu odobrenih mjera za smanjenje rizika kad god je to potrebno. ISSB ujedno može glavnom direktoru Glavne uprave za ljudske resurse i informatiku preporučiti otvaranje upravne istrage. Glavna uprava za informatiku izvješćuje ISSB o svim situacijama u kojima su uvedene mjere za smanjenje rizika.
   Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   Članak 15.
   Postupanje u slučaju incidenata povezanih s IT sigurnosti
   1.   Glavna uprava za informatiku nadležna je za pružanje glavnog operativnog odgovora na incidente u području IT sigurnosti unutar Europske komisije.
   2.   Glavna uprava za ljudske resurse i sigurnost kao dionik koji pridonosi odgovoru na incidente u području IT sigurnosti:

               (a)

               ima pravo na pristup sažetku informacija za sve zapisnike o incidentima i potpunim zapisnicima na zahtjev;

               (b)

               sudjeluje u skupinama za upravljanje kriznim situacijama za incidente IT sigurnosti i postupcima u slučaju nužde u pogledu IT sigurnosti;

               (c)

               zadužena je za odnose s tijelima kaznenog progona i obavještajnim službama;

               (d)

               provodi forenzičke analize u pogledu kibernetičke sigurnosti u skladu s člankom 11. Odluke (EU, Euratom) 2015/443;

               (e)

               odlučuje o potrebi pokretanja službene istrage;

               (f)

               obavješćuje Glavnu upravu za informatiku o svim incidentima u području IT sigurnosti koji mogu predstavljati rizik drugim CIS-ovima.

         3.   Glavna uprava za informatiku i Glavna uprava za ljudske resurse i sigurnost održavaju redovitu komunikaciju kojom razmjenjuju informacije i koordiniraju postupanje u slučaju sigurnosnih incidenata, osobito u slučaju svih incidenata u području IT sigurnosti koji bi mogli zahtijevati službenu istragu.
   4.   Službe za koordinaciju u slučaju incidenata tima za hitne računalne intervencije europskih institucija, tijela i agencija (CERT-EU) mogu se prema potrebi upotrebljavati za potporu postupku upravljanja incidentima te za razmjenu znanja s drugim institucijama i agencijama EU-a koje bi mogle biti pogođene.
   5.   Vlasnici sustava uključeni u incidente u području IT sigurnosti dužni su:

               (a)

               odmah obavijestiti načelnika Komisijine službe, Glavnu upravu za informatiku, Glavnu upravu za ljudske resurse, lokalnog službenika za sigurnost i prema potrebi vlasnika podataka o svim većim incidentima u području IT sigurnosti, osobito onima koji uključuju povredu povjerljivosti podataka;

               (b)

               surađivati s relevantnim tijelima Komisije i slijediti njihove upute o obavješćivanju o incidentu, odgovoru na incident i uklanjanju njegovih posljedica.

         6.   Korisnici pravodobno izvješćuju relevantnu informatičku službu za pomoć o svim stvarnim ili pretpostavljenim incidentima u području IT sigurnosti.
   7.   Vlasnici podataka pravodobno izvješćuju relevantni tim za odgovor na incidente u području IT sigurnosti o svim stvarnim ili pretpostavljenim incidentima u području IT sigurnosti.
   8.   Glavna uprava za informatiku nadležna je, uz potporu drugih dionika, za upravljanje svim otkrivenim incidentima u području IT sigurnosti koji se odnose na Komisijine CIS-ove koji nisu eksternalizirani sustavi.
   9.   Glavna uprava za informatiku izvješćuje pogođene službe Komisije o incidentima u području IT sigurnosti i relevantne lokalne službenike za sigurnost te, po potrebi, tim za hitne računalne intervencije europskih institucija, tijela i agencija (CERT-EU) na temelju načela nužnosti njihova saznanja.
   10.   Glavna uprava za informatiku redovito izvješćuje ISSB o većim incidentima u području IT sigurnosti koji utječu na Komisijine CIS-ove.
   11.   Relevantni lokalni službenik za sigurnost na zahtjev ima pristup zapisnicima o incidentima u području IT sigurnosti koji se odnose na CIS službe Komisije.
   12.   U slučaju većeg incidenta u području IT sigurnosti Glavna uprava za informatiku služi kao kontaktna točka za upravljanje kriznim situacijama na način da koordinira skupine za upravljanje kriznim situacijama za incidente u području IT sigurnosti.
   13.   Glavni direktor Glavne uprave za informatiku u hitnim slučajevima može odlučiti o pokretanju postupka u slučaju nužde u pogledu IT sigurnosti. Glavna uprava za informatiku razvija postupke u slučaju nužde koje odobrava ISSB.
   14.   Glavna uprava za informatiku izvješćuje ISSB i načelnike pogođenih službi Komisije o izvršenju postupaka u slučaju nužde.
   Postupci koji se odnose na te odgovornosti i aktivnosti detaljnije se utvrđuju u provedbenim pravilima.
   POGLAVLJE 4.

      ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 16.
   Transparentnost
   O ovoj se Odluci obavješćuje osoblje Komisije i pojedince na koje se odnosi te se objavljuje u Službenom listu Europske unije.
   Članak 17.
   Povezanost s drugim aktima
   Odredbama ove Odluke ne dovode se u pitanje Odluka (EU, Euratom) 2015/443, Odluka (EU, Euratom) 2015/444, Uredba (EZ) br. 45/2001, Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Odluka Komisije 2002/47/EZ, EZUČ, Euratom (8), Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Odluka 1999/352/EZ, EZUČ, Euratom.
   Članak 18.
   Stavljanje izvan snage i prijelazne mjere
   Odluka C(2006) 3602 od 16. kolovoza 2006. stavlja se izvan snage.
   Provedbena pravila i standardi IT sigurnosti doneseni u skladu s člankom 10. Odluke C(2006) 3602 ostaju na snazi ako nisu u suprotnosti s ovom Odlukom, dok ih se ne zamijeni provedbenim pravilima i standardima koji se donose u skladu s člankom 13. ove Odluke. Svako upućivanje na članak 10. Odluke C(2006) 3602 treba tumačiti kao upućivanje na članak 13. ove Odluke.
   Članak 19.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu 20. dana nakon objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. siječnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

      (2)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/443 od 13. ožujka 2015. o sigurnosti u Komisiji (SL L 72, 17.3.2015., str. 41.).

      (3)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).

      (4)  Utvrđeno Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 od 29. veljače 1968. kojom se utvrđuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica i kojom se uvode posebne mjere koje se privremeno primjenjuju na dužnosnike Komisije (SL L 56, 4.3.1968., str. 1.).

      (5)  Odluka Komisije od 12. studenoga 2008. o upućivanju nacionalnih stručnjaka i nacionalnih stručnjaka na stručnom osposobljavanje u Komisiju (C(2008) 6866 final).

      (6)  Odluka Komisije 1999/352/EZ, EZUČ, Euratom od 28. travnja 1999. o osnivanju Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) (SL L 136, 31.5.1999., str. 20.).

      (7)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

      (8)  Odluka Komisije 2002/47/EZ, EZUČ, Euratom od 23. siječnja 2002. o izmjeni njezina Poslovnika (SL L 21, 24.1.2002., str. 23.).

      (9)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).


title: 2014/46/EU: Odluka Vijeća od 28. siječnja 2014. o imenovanju triju zamjenika članova Odbora regija iz Ujedinjene Kraljevine

text:
               30.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 27/59

         ODLUKA VIJEĆA
   od 28. siječnja 2014.
   o imenovanju triju zamjenika članova Odbora regija iz Ujedinjene Kraljevine
   (2014/46/EU)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog Vlade Ujedinjene Kraljevine,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 22. prosinca 2009. i 18. siječnja 2010. donijelo odluke 2009/1014/EU (1) i 2010/29/EU (2) o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2010. do 25. siječnja 2015.

               (2)

               Mjesta triju zamjenika članova u Odboru regija slobodna su po isteku kraja mandata članova gđe Kathy POLLARD, gđe Mary ROBINSON i gđe Sharon TAYLOR,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovime se članovima Odbora regija imenuju sljedeće osobe do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2015.:

               —

               Ms Sherma BATSON, Councillor, Stevenage Borough Council

               —

               Ms Gillian FORD, Councillor, London Borough of Havering

               —

               Ms Kathy POLLARD, Councillor, Babergh District Council.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. STOURNARAS

      (1)  SL L 348, 29.12.2009., str. 22.

      (2)  SL L 12, 19.1.2010., str. 11.


title: Odluka Vijeća 2008/666/ZVSP od 24. srpnja 2008. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u Misiji uspostave vladavine prava Europske unije na Kosovu, EULEX KOSOVO

text:
               18/Sv. 009

               HR

               Službeni list Europske unije

               126

         32008D0666

               L 217/23

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               24.07.2008.

      ODLUKA VIJEĆA 2008/666/ZVSP
   od 24. srpnja 2008.
   o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u Misiji uspostave vladavine prava Europske unije na Kosovu, EULEX KOSOVO
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 24.,
   uzimajući u obzir preporuku Predsjedništva,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 4. veljače 2008. donijelo Zajedničku akciju 2008/124/ZVSP o Misiji uspostave vladavine prava Europske unije na Kosovu, EULEX KOSOVO (1).

               (2)

               Člankom 13. stavkom 4. navedene Zajedničke akcije predviđa se da podrobni aranžmani u pogledu sudjelovanja trećih država budu predmet sporazuma, u skladu s člankom 24. Ugovora o Europskoj uniji.

               (3)

               Vijeće je 13. prosinca 2004. ovlastilo Predsjedništvo da uz pomoć, ako je potrebno, glavnog tajnika/visokog predstavnika, u slučaju budućih civilnih operacija EU-a za upravljanje krizama, s trećim državama započne pregovore s ciljem sklapanja sporazuma na temelju modela sporazuma između Europske unije i treće države o sudjelovanju treće države u civilnoj operaciji Europske unije za upravljanje krizama. Na tom je temelju Predsjedništvo završilo pregovore oko Sporazuma sa Švicarskom Konfederacijom o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u Misiji uspostave vladavine prava Europske unije na Kosovu, EULEX KOSOVO.

               (4)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u Misiji uspostave vladavine prava Europske unije na Kosovu, EULEX KOSOVO, odobrava se u ime Europske unije.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovlašćuje se imenovati osobu(-e) opunomoćenu(-e) za potpisivanje Sporazuma kako bi on obvezivao Europsku uniju.
   Članak 3.
   Ova Odluka proizvodi učinke na dan donošenja.
   Članak 4.
   Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 24. srpnja 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. HORTEFEUX

      (1)  SL L 42, 16.2.2008., str. 92.


title: Odluka Vijeća (EU) 2015/904 od 17. prosinca 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije

text:
               13.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 148/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/904
   od 17. prosinca 2014.
   o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 212. u vezi s člankom 218. stavcima 5. i 7.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 18. lipnja 2007. ovlastilo Komisiju da u pregovorima dogovori Protokol uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica s jedne strane i Alžirske Demokratske Narodne Republike s druge strane (1) o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije („Protokol”).

               (2)

               Pregovori su zaključeni.

               (3)

               Cilj je Protokola utvrditi financijska i tehnička pravila koja Alžirskoj Narodnoj Demokratskoj Republici omogućuju sudjelovanje u određenim programima Unije. Horizontalni okvir uspostavljen Protokolom navodi načela gospodarske, financijske i tehničke suradnje te omogućuje primanje pomoći, osobito financijske pomoći, koju Unija pruža u okviru programa Unije. Taj se okvir primjenjuje samo na one programe Unije za koje je u relevantnim osnivačkim pravnim aktima predviđena mogućnost sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike. Potpisivanje i privremena primjena Protokola stoga ne povlače za sobom izvršavanje ovlasti na temelju raznih sektorskih politika koje se programima ostvaruju, a koje se izvršavaju pri uspostavi programâ.

               (4)

               Protokol bi trebalo potpisati u ime Unije i privremeno primjenjivati do završetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   U ime Unije odobrava se potpisivanje Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije, podložno njegovom sklapanju.
   Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Protokola u ime Unije.
   Članak 3.
   Protokol se privremeno primjenjuje od dana njegova potpisa (2) do završetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje.
   Članak 4.
   Komisija je ovlaštena u ime Unije odrediti posebne uvjete za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u svakom pojedinom programu Unije, uključujući financijski doprinos koji treba platiti. Komisija obavješćuje odgovarajuću radnu skupinu Vijeća.
   Članak 5.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. L. GALLETTI

      (1)  SL L 265, 10.10.2005., str. 2.

      (2)  Datum potpisivanja Protokola objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.


title: 2000/706/EZ: Odluka Vijeća od 7. studenoga 2000. o zaključivanju, u ime Zajednice, Konvencije za zaštitu rijeke Rajne

text:
               11/Sv. 057

               HR

               Službeni list Europske unije

               93

         32000D0706

               L 289/30

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               07.11.2000.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 7. studenoga 2000.
   o zaključivanju, u ime Zajednice, Konvencije za zaštitu rijeke Rajne
   (2000/706/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno članak 175. stavak 1. i prvu rečenicu prvoga podstavka članka 300. stavka 2. te prvi podstavak članka 300. stavka 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Odlukom 77/586/EEZ (2) Zajednica je zaključila Konvenciju za zaštitu rijeke Rajne od kemijskoga onečišćenja i Dopunski sporazum uz Sporazum potpisan u Bernu 29. travnja 1963. o Međunarodnoj komisiji za zaštitu rijeke Rajne od onečišćenja.

               (2)

               Na 25. sastanku Koordinatne skupine Međunarodne komisije za zaštitu rijeke Rajne, obalne države smatrale su da je potrebno utvrditi novu Konvenciju za zaštitu rijeke Rajne i otvoriti pregovore u tu svrhu.

               (3)

               Europska komisija, djelujući u ime Zajednice, sudjelovala je u tim pregovorima u skladu s napucima za pregovaranje koje je dalo Vijeće i ti su pregovori završeni u siječnju 1998.

               (4)

               U svjetlu ishoda tih pregovora, Vijeće je u ožujku 1999. odlučilo da će Zajednica potpisati novu Konvenciju za zaštitu rijeke Rajne, podložno njezinom naknadnom zaključivanju te je odobrilo to potpisivanje u ime Zajednice. Nova je Konvencija za zaštitu rijeke Rajne potpisana 12. travnja 1999. u Bernu (Švicarska),

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Konvencija za zaštitu rijeke Rajne ovime se odobrava u ime Zajednice.
   Tekst Konvencije priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovlašten je odrediti osobu ili osobe koje će biti ovlaštene položiti instrument odobrenja kod Vlade Švicarske konfederacije u skladu s člankom 17. Konvencije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. studenoga 2000.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. VOYNET

      (1)  Mišljenje dano 17. svibnja 2000. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 240, 19.9.1977., str. 35.


title: 2011/834/EU: Odluka Komisije od 13. prosinca 2011. o obustavi antisubvencijskog postupka na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Omana i Saudijske Arabije

text:
               11/Sv. 118

               HR

               Službeni list Europske unije

               107

         32011D0834

               L 330/43

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 13. prosinca 2011.
   o obustavi antisubvencijskog postupka na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Omana i Saudijske Arabije
   (2011/834/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 14.,
   nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   A.   POSTUPAK

               (1)

               Europska komisija (Komisija) je 3. siječnja 2011. primila zahtjev u vezi navodnog subvencioniranja polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Omana i Saudijske Arabije (dotične zemlje) koji nanosi štetu industriji Unije.

               (2)

               Zahtjev je podnio Odbor proizvođača polietilen tereftelata (PET) u Europi (CPME) (podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju preko 50 % ukupne proizvodnje Unije PET-a u skladu s člankom 10. osnovne Uredbe.

               (3)

               Pritužba je sadržavala prima facie dokaz o postojanju subvencija i o nastaloj materijalnoj šteti koji se smatrao dostatnim za opravdavanje pokretanja antidampinškog postupka.

               (4)

               Prije pokretanja postupka i u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne Uredbe Komisija je obavijestila vlade Omana i Saudijske Arabije da je primila primjereno dokumentiranu pritužbu u kojoj se sumnja da subvencionirani uvozi PET-a podrijetlom iz Omana i Saudijske Arabije nanosi materijalnu štetu industriji Unije. Vlade Omana i Saudijske Arabije zasebno su pozvane na savjetovanje s ciljem razjašnjavanja situacije u pogledu sadržaja pritužbe te radi postizanja međusobno zadovoljavajućeg rješenja. Tijekom savjetovanja nije se moglo pronaći međusobno prihvatljivo rješenje.

               (5)

               Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom Komisija je u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (2), 16. veljače 2011. pokrenula antisubvencijski postupak u vezu uvoza u Europsku uniju PET-a podrijetlom iz Omana i Saudijske Arabije.

               (6)

               Istoga dana Komisija je pokrenula antidampinški postupak u vezi uvoza u Uniju PET-a podrijetlom iz dotičnih zemalja (3).

               (7)

               Komisija je poslala upitnik industriji Unije, izvoznicima/proizvođačima u dotičnim zemljama, uvoznicima i svim poznatim udrugama koje bi mogle biti pogođene te nadležnim tijelima dotičnih zemalja. Zainteresiranim strankama pružena je mogućnost da u pisanom obliku iznesu svoja stajališta, kao i da podnesu zahtjev za saslušanjem u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka.

               (8)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.

         B.   POVLAČENJE ZAHTJEVA I OBUSTAVA POSTUPKA

               (9)

               Pismom Komisiji od 12. listopada 2011. CPME je službeno povukao zahtjev.

               (10)

               U skladu s člankom 14. stavkom 1. osnovne Uredbe postupak se može obustaviti ako podnositelj povuče zahtjev osim ako bi obustava postupka bila protivna interesu Unije.

               (11)

               S obzirom na to napominje se da Komisija nije utvrdila ni jedan razlog koji bi ukazao da bi obustava postupka bila protivna interesu Unije niti su takav razlog iznijele zainteresirane stranke. Prema tome Komisija je smatrala da ovaj postupak treba obustaviti. O tome su obaviještene zainteresirane stranke koje su mogle iznijeti primjedbe.

               (12)

               Neke su zainteresirane stanke izrazile podršku obustavi postupka. Druge zainteresirane stranke, iako su podržavale obustavu postupka, zatražile su objavu nalaza ispitivanja.

               (13)

               Napominje se u tom pogledu da Komisija nije zaključila o nalazima i da stoga nije u mogućnosti objaviti podatke prikupljene prije povlačenja zahtjeva.

               (14)

               S obzirom na gore navedeno zaključuje se da ne postoje nužni razlozi protiv obustave ovog postupka.

               (15)

               Komisija stoga zaključuje da antisubvencijski postupak u vezi uvoza u Uniju polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Omana i Saudijske Arabije treba obustaviti,

         DONIJELA JE OVU UREDBU:
   Članak 1.
   Antisubvencijski postupak za uvoze polietilen tereftalata s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 39 076 020 podrijetlom iz Omana i Saudijske Arabije ovime se obustavlja.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2011.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

      (2)  SL C 49, 16.2.2011., str. 21.

      (3)  SL C 49, 16.2.2011., str. 16.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/300 od 17. veljače 2017. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Rog Afrike

text:
               21.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 43/219

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/300
   od 17. veljače 2017.
   o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Rog Afrike
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 33. i članak 31. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 8. prosinca 2011. donijelo Odluku 2011/819/ZVSP (1) o imenovanju g. Alexandera RONDOSA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) za Rog Afrike. Mandat PPEU-a istječe 28. veljače 2017.

               (2)

               Mandat PPEU-a trebalo bi produljiti za daljnje razdoblje od 16 mjeseci.

               (3)

               PPEU će provoditi mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Posebni predstavnik Europske unije
   1.   Mandat g. Alexandera RONDOSA kao PPEU-a za Rog Afrike produljuje se do 30. lipnja 2018. Vijeće može odlučiti da mandat PPEU-a završi ranije na temelju procjene Političkog i sigurnosnog odbora (PSO) i prijedloga Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP).
   2.   Za potrebe mandata PPEU-a Rog Afrike definira se tako da obuhvaća Republiku Džibuti, Državu Eritreju, Saveznu Demokratsku Republiku Etiopiju, Republiku Keniju, Saveznu Republiku Somaliju, Republiku Sudan, Republiku Južni Sudan i Republiku Ugandu. Za pitanja od šireg regionalnog značaja PPEU prema potrebi surađuje sa zemljama i regionalnim subjektima izvan Roga Afrike.
   Članak 2.
   Ciljevi politike
   1.   Mandat PPEU-a temelji se na ciljevima politike Unije za Rog Afrike kako je određeno u strateškom okviru donesenome 14. studenoga 2011., u Regionalnom akcijskom planu 2015.–2020. za Rog Afrike donesenome 26. listopada 2015. i u odgovarajućim zaključcima Vijeća, to jest da aktivno doprinosi regionalnim i međunarodnim naporima u postizanju miroljubivog suživota i trajnog mira, sigurnosti i razvoja unutar zemalja u regiji i među njima. PPEU nadalje doprinosi poboljšanju kvalitete, jačine, utjecaja i vidljivosti višedimenzionalnog djelovanja Unije na Rogu Afrike.
   2.   Ciljevi politike kojima PPEU doprinosi uključuju, među ostalim:

               (a)

               nastavak stabilizacije Roga Afrike, uzimajući u obzir širu regionalnu dinamiku;

               (b)

               rješavanje sukoba, osobito onih u Somaliji, Južnom Sudanu i Sudanu, te sprečavanje potencijalnih sukoba i rano upozoravanje na te sukobe, među zemljama u regiji ili unutar njih;

               (c)

               podršku političkoj, sigurnosnoj i gospodarskoj regionalnoj suradnji;

               (d)

               poboljšano upravljanje tokovima mješovitih migracija iz Roga Afrike i unutar tog područja te rješavanje temeljnih uzroka tih tokova.

         Članak 3.
   Mandat
   1.   Kako bi se ostvarili ciljevi politike Unije u odnosu na Rog Afrike, PPEU ima sljedeći mandat:

               (a)

               na temelju Strateškog okvira i njegova Regionalnog akcijskog plana, surađivati sa svim odgovarajućim dionicima u regiji, vladama, regionalnim tijelima, međunarodnim i regionalnim organizacijama, civilnim društvom i dijasporama, s ciljem unapređivanja ciljeva Unije te doprinositi boljem razumijevanju uloge Unije u regiji;

               (b)

               surađivati s glavnim dionicima izvan regije koji imaju utjecaja u Rogu Afrike s ciljem rješavanja pitanjâ u vezi sa širom regionalnom stabilnošću, među ostalim uzimajući u obzir Crveno more, zapadni Indijski ocean i Misiju Afričke unije u Somaliji (AMISOM). Ti kontakti uključuju bilateralnu suradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama, zemljama Zaljeva, Egiptom, Turskom i Kinom, regionalne kontakte s Vijećem za suradnju u Zaljevu te interakciju s drugim relevantnim dionicima kako se pojave;

               (c)

               predstavljati Uniju na odgovarajućim međunarodnim forumima, prema potrebi, i osigurati vidljivost podrške Unije upravljanju krizama te rješavanju i sprečavanju sukoba;

               (d)

               poticati i podupirati učinkovitu političku i sigurnosnu suradnju te gospodarsku integraciju u regiji putem partnerstva Unije s Afričkom unijom (AU) i regionalnim organizacijama, osobito s Međuvladinim tijelom za razvoj (IGAD);

               (e)

               pratiti politički razvoj događaja u regiji i doprinositi razvoju politike Unije prema regiji, uključujući u odnosu na Eritreju, Etiopiju, Somaliju, Sudan, Južni Sudan, granični spor između Džibutija i Eritreje, granični spor između Etiopije i Eritreje, provedbu Sporazuma iz Alžira, inicijativu bazena Nila i na druga pitanja u regiji koja utječu na njezinu sigurnost, stabilnost i blagostanje;

               (f)

               u pogledu Somalije, i djelujući u uskoj koordinaciji s voditeljem Delegacije Unije u Somaliji i odgovarajućim regionalnim i međunarodnim partnerima, uključujući posebnog predstavnika glavnog tajnika Ujedinjenih naroda (UN) za Somaliju, AU i IGAD, nastaviti aktivno doprinositi djelovanjima i inicijativama koje vode daljnjoj stabilizaciji u Somaliji, podupirati novi sporazum o partnerstvu oslanjajući se na postignuća Sporazuma o novom dogovoru iz 2013. i dovršetak postupka stvaranja federalne države te olakšati političku tranziciju nakon završetka izbornog postupka. Uz to, PPEU i dalje podupire razvoj sigurnosnog sektora u Somaliji, među ostalim putem Unijinih misija ZSOP-a razmještenih u regiji te radi na poboljšanju koordinacije međunarodnih donatora radi podrške sigurnosnom sektoru u Somaliji, u bliskoj suradnji s državama članicama;

               (g)

               u pogledu Sudana i djelujući u bliskoj suradnji s voditeljima Delegacije Unije u Kartumu i pri AU-u u Addis Abebi, doprinositi dosljednosti i učinkovitosti politike Unije prema Sudanu te podupirati politička rješenja za postojeće sukobe u Darfuru, Južnom Kordofanu i Plavom Nilu te nacionalnom pomirenju putem holističkog političkog procesa. U tom pogledu PPEU doprinosi dosljednom međunarodnom pristupu s AU-om, a posebice sa Skupinom visoke razine AU-a za provedbu za Sudan i Južni Sudan (AUHIP), UN-om i drugim vodećim regionalnim i međunarodnim dionicima; imajući na umu i potrebu da se pruži potpora miroljubivom suživotu Sudana i Južnog Sudana, posebice provedbom sporazumâ iz Addisa i rješavanjem otvorenih pitanja nakon Sveobuhvatnog mirovnog sporazuma;

               (h)

               u pogledu Južnog Sudana, oslanjajući se na Sporazum o rješavanju sukoba u Južnom Sudanu (ARCISS), nastavlja na regionalnoj razini surađivati, posebice s UN-om, AU-om, IGAD-om, sa susjedima Južnog Sudana i s drugim vodećim međunarodnim partnerima radi se osiguranja provedbe sporazuma i sprečavanja daljnjeg sukoba. U tom pogledu PPEU blisko surađuje s voditeljima delegacija Unije u Jubi i pri AU-u u Addis Abebi;

               (i)

               ispitivati prekogranične izazove, osobito u vezi s migracijama i, na zahtjev, sudjelovati u razgovorima o migracijama s relevantnim dionicima te na općenitiji način doprinositi politici Unije u vezi s migracijama i izbjeglicama u odnosu na regiju, u skladu s političkim prioritetima Unije, kako bi se pojačala suradnja, između ostalog u vezi s povratom i ponovnim prihvatom;

               (j)

               pomno pratiti druge prekogranične izazove koji utječu na Rog Afrike, a posebice radikalizaciju i terorizam, ali i pomorsku sigurnost i piratstvo, organizirani kriminal, krijumčarenje oružja i proizvoda od divlje flore i faune, lijekova i druga krijumčarenja i trgovinu njima te sve političke i sigurnosne posljedice humanitarnih kriza;

               (k)

               promicati pristup humanitarne pomoći u cijeloj regiji;

               (l)

               doprinositi provedbi Odluke Vijeća 2011/168/ZVSP (2) i politike Unije o ljudskim pravima, u suradnji s PPEU-om za ljudska prava, uključujući smjernice EU-a o ljudskim pravima, osobito smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu, kao i smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svakog oblika njihove diskriminacije te politike Unije u vezi s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000), među ostalim praćenjem i izvješćivanjem o razvoju događaja te pripremanjem preporuka u vezi s tim.

         2.   Za potrebe provođenja mandata PPEU, između ostalog:

               (a)

               savjetuje i izvješćuje o utvrđivanju stajalištâ Unije na međunarodnim forumima, prema potrebi, s ciljem proaktivnog promicanja sveobuhvatnog pristupa u vezi s politikom Unije u pogledu Roga Afrike;

               (b)

               održava pregled svih aktivnosti Unije.

         Članak 4.
   Provedba mandata
   1.   PPEU je odgovoran za provedbu mandata i djeluje pod nadležnošću VP-a.
   2.   PSO održava blisku vezu s PPEU-om i glavna je točka PPEU-a za kontakt s Vijećem. PSO pruža PPEU-u strateško vodstvo i političko usmjerenje u okviru mandata, ne dovodeći u pitanje ovlasti VP-a.
   3.   PPEU djeluje u bliskoj koordinaciji s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) i njezinim relevantnim odjelima, kao i s relevantnim delegacijama Unije u regiji te Komisijom.
   4.   PPEU svoje aktivnosti obavlja ponajprije u regiji, istodobno osiguravajući svoju redovitu prisutnost u sjedištu ESVD-a.
   Članak 5.
   Financiranje
   1.   Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s mandatom PPEU-a za razdoblje od 1. ožujka 2017. do 30. lipnja 2018. iznosi 3 400 000 EUR.
   2.   Rashodima se upravlja u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.
   3.   Upravljanje rashodima uređuje se ugovorom između PPEU-a i Komisije. PPEU za sve rashode odgovara Komisiji.
   Članak 6.
   Ustrojavanje i sastav tima
   1.   PPEU je odgovoran za ustrojavanje tima u granicama svojeg mandata i odgovarajućih raspoloživih financijskih sredstava. Tim mora posjedovati stručno znanje o specifičnim pitanjima politika i sigurnosnim pitanjima, u skladu s potrebama mandata. PPEU o sastavu svojeg tima odmah i redovito obavješćuje Vijeće i Komisiju.
   2.   Države članice, institucije Unije i ESVD mogu predložiti upućivanje osoblja na rad kod PPEU-a. Plaće takvog upućenog osoblja pokriva država članica koja ga upućuje, institucija Unije koja ga upućuje odnosno ESVD. Stručnjaci koje su države članice uputile u institucije Unije ili u ESVD također mogu biti raspoređeni na rad kod PPEU-a. Međunarodno ugovorno osoblje mora imati državljanstvo države članice.
   3.   Sve upućeno osoblje ostaje pod administrativnom nadležnošću države članice koja ga upućuje, institucije Unije koja ga upućuje odnosno ESVD-a te izvršava svoje dužnosti i djeluje u interesu mandata PPEU-a.
   4.   Osoblje PPEU-a smješta se zajedno s relevantnim odjelima ESVD-a ili delegacijama Unije kako bi se osigurala koherentnost i dosljednost njihovih aktivnosti.
   Članak 7.
   Povlastice i imuniteti PPEU-a i osoblja PPEU-a
   Povlastice, imuniteti i dodatna jamstva potrebna za ispunjenje i neometano funkcioniranje misije PPEU-a i članova osoblja PPEU-a prema potrebi se usuglašavaju sa zemljama domaćinima. Države članice i ESVD u tu svrhu osiguravaju svu potrebnu potporu.
   Članak 8.
   Sigurnost klasificiranih podataka EU-a
   PPEU i članovi tima PPEU-a poštuju sigurnosna načela i minimalne standarde utvrđene Odlukom Vijeća 2013/488/EU (3).
   Članak 9.
   Pristup informacijama i logistička potpora
   1.   Države članice, Komisija, ESVD i Glavno tajništvo Vijeća osiguravaju PPEU-u pristup svim relevantnim informacijama.
   2.   Delegacije Unije u regiji i/ili države članice prema potrebi pružaju logističku potporu u regiji.
   Članak 10.
   Sigurnost
   U skladu s politikom Unije o sigurnosti osoblja koje je raspoređeno izvan Unije u operativnom svojstvu u okviru glave V. Ugovora, PPEU, u skladu s mandatom PPEU-a i na temelju sigurnosne situacije na području nadležnosti, poduzima sve razumno izvedive mjere za sigurnost svega osoblja za koje je PPEU izravno nadležan, posebno tako da:

               (a)

               uspostavlja specifičan sigurnosni plan na temelju smjernica ESVD-a, koji uključuje specifične mjere za fizičku zaštitu, za organizacijsku sigurnost i za sigurnost postupaka, kojima se uređuje upravljanje sigurnim kretanjem osoblja prema području nadležnosti i unutar njega, kao i upravljanje situacijama u kojima je ugrožena sigurnost, te koji uključuje plan za krizne situacije i plan evakuacije;

               (b)

               osigurava pokrivenost osiguranjem od visokog rizika za sve osoblje koje je raspoređeno izvan Unije, u skladu s uvjetima na području nadležnosti;

               (c)

               osigurava da svi članovi tima PPEU-a koji se trebaju rasporediti izvan Unije, uključujući lokalno ugovorno osoblje, dobiju odgovarajuće sigurnosno osposobljavanje prije dolaska ili pri dolasku na područje nadležnosti, na temelju stupnjeva rizika koje za to područje određuje ESVD;

               (d)

               osigurava provedbu svih dogovorenih preporuka koje su pripremljene na temelju redovitih sigurnosnih procjena te za Vijeće, VP-a i Komisiju priprema pisana izvješća o provedbi tih preporuka i o ostalim sigurnosnim pitanjima u okviru izvješća o napretku i izvješća o provedbi mandata.

         Članak 11.
   Izvješćivanje
   1.   PPEU redovito podnosi usmena i pismena izvješća VP-u i PSO-u. PPEU također prema potrebi izvješćuje radne skupine Vijeća. Redovita izvješća šalju se putem mreže COREU. PPEU može podnositi izvješća Vijeću za vanjske poslove. U skladu s člankom 36. Ugovora PPEU može sudjelovati u informiranju Europskog parlamenta.
   2.   PPEU izvješćuje o najboljem načinu za ostvarenje inicijativa Unije, kao što je doprinos Unije reformama, i uključujući političke aspekte odgovarajućih razvojnih projekata Unije, u koordinaciji s delegacijama Unije u regiji.
   Članak 12.
   Koordinacija
   1.   PPEU doprinosi jedinstvu, dosljednosti i učinkovitosti djelovanja Unije te pomaže osigurati da se svi instrumenti Unije i djelovanja država članica dosljedno koriste radi postizanja ciljeva politike Unije. Aktivnosti PPEU-a koordiniraju se s aktivnostima relevantnih delegacija Unije i Komisije. PPEU održava redovite informativne sastanke za misije država članica i delegacije Unije u regiji.
   2.   Na terenu se održava bliska veza s voditeljima misija država članica i šefovima delegacija Unije. Oni ulažu sve napore kako bi pomogli PPEU-u u provedbi mandata. PPEU u bliskoj koordinaciji s odgovarajućim delegacijama Unije pruža lokalne političke smjernice zapovjedniku snaga operacije EUNAVFOR Atalanta, zapovjedniku misije EUTM Somalia i voditelju misije EUCAP Somalia. PPEU, zapovjednici operacija EU-a i zapovjednik civilne operacije međusobno se savjetuju prema potrebi.
   3.   PPEU blisko surađuje s tijelima uključenih zemalja, UN-om, AU-om, IGAD-om, drugim nacionalnim, regionalnim i međunarodnim dionicima, kao i s civilnim društvom u regiji.
   Članak 13.
   Pomoć u vezi sa zahtjevima
   PPEU i osoblje PPEU-a pružaju pomoć u pribavljanju elemenata za odgovor na bilo koje zahtjeve i obveze koji proizlaze iz mandata prethodnih PPEU-ova u Sudanu (i Južnom Sudanu) te u tu svrhu osiguravaju administrativnu pomoć i pristup relevantnim spisima.
   Članak 14.
   Preispitivanje
   Provedba ove Odluke i njezina usklađenost s ostalim doprinosima Unije u regiji redovito se preispituju. PPEU do 30. rujna 2017. Vijeću, VP-u i Komisiji podnosi izvješće o napretku, a do 31. ožujka 2018. sveobuhvatno izvješće o provedbi mandata.
   Članak 15.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. veljače 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. BARTOLO

      (1)  Odluka Vijeća 2011/819/ZVSP od 8. prosinca 2011. o imenovanju posebnog predstavnika Europske unije za Rog Afrike (SL L 327, 9.12.2011., str. 62.).

      (2)  Odluka Vijeća 2011/168/ZVSP od 21. ožujka 2011. o Međunarodnom kaznenom sudu i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2003/444/ZVSP (SL L 76, 22.3.2011., str. 56.).

      (3)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).