title: 2006/973/EZ: Odluka Vijeća od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ljudi” kojim se primjenjuje Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 39

               HR

               Službeni list Europske unije

               147

         32006D0973

               L 400/270

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 19. prosinca 2006.
   o posebnom programu „Ljudi” kojim se primjenjuje Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2006/973/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 166. stavak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 166. stavkom 3. Ugovora, Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (3) (dalje u tekstu „Okvirni program”) treba se provesti putem posebnih programa koji utvrđuju detaljna pravila za njihovu provedbu, određuju njihovo trajanje te predviđaju sredstva koja se smatraju potrebnima.

               (2)

               Okvirni program zasniva se na četirima vrstama aktivnosti: transnacionalnoj suradnji na politički utvrđenim temama („Suradnja”), istraživanjima koja provode istraživači na inicijativu istraživačke zajednice („Ideje”), potpori osposobljavanju i razvoju karijere istraživača („Ljudi”) te potpori istraživačkim kapacitetima („Kapaciteti”). Aktivnosti pod „Ljudi” u pogledu neizravnih djelovanja trebale bi se provoditi putem ovog posebnog programa.

               (3)

               Na ovaj bi se posebni program trebala primjenjivati pravila Okvirnog programa za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta, te za širenje rezultata istraživanja iz Okvirnoga programa (dalje u tekstu „pravila za sudjelovanje i širenje”).

               (4)

               Okvirni program treba nadopunjavati djelovanja država članica i Zajednička djelovanja koja su potrebna u sveukupnim strateškim naporima za provedbu Lisabonske strategije, zajedno s onima koja se tiču osobito: strukturnih fondova, poljoprivrede, obrazovanja, osposobljavanja, kulture, konkurentnosti i inovacije, industrije, zdravlja, zaštite potrošača, zapošljavanja, energetike, prometa i okoliša.

               (5)

               Inovacije i aktivnosti vezane uz mala i srednja poduzeća koje podržava Okvirni program trebaju biti komplementarne inovacijama i aktivnostima utvrđenima u okviru Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije, što će doprinijeti premošćivanju rascjepa između istraživanja i inovacija te promovirati sve oblike inovacija.

               (6)

               Provedba Okvirnog programa može dovesti do nastanka dopunskih programa koji uključuju sudjelovanje samo određenih država članica, sudjelovanje Zajednice u programima koje poduzima više država članica ili osnivanje zajedničkih poduzeća ili druge aranžmane u smislu članaka 168., 169. i 171. Ugovora.

               (7)

               Međunarodna dimenzija temeljna je komponenta ljudskih resursa u istraživanju i razvoju u Europi. Kao što je predviđeno člankom 170. Ugovora, u ovom programu mogu sudjelovati treće zemlje koje su u tu svrhu sklopile potrebne sporazume. Program bi također trebao biti, na razini projekta i na temelju međusobne koristi, otvoren za sudjelovanje subjekata iz trećih zemalja i međunarodnih organizacija za znanstvenu suradnju. Nadalje, sve su aktivnosti, kao i namjenske aktivnosti iz ovog posebnoga programa, otvorene sudjelovanju pojedinačnih istraživača iz trećih zemalja.

               (8)

               Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru ovog programa trebale bi poštovati temeljna etička načela, uključujući načela izražena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

               (9)

               Provedba Okvirnog programa trebala bi doprinijeti promicanju održivog razvoja.

               (10)

               Trebalo bi osigurati dobro financijsko upravljanje Okvirnim programom i njegovu provedbu na najučinkovitiji mogući način usmjeren korisniku, istodobno osiguravajući pravnu sigurnost i dostupnost programa za sve sudionike, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (4) i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 (5) o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu te Financijske uredbe i svih budućih izmjena.

               (11)

               Trebalo bi poduzeti odgovarajuće mjere – razmjerne financijskim interesima Europskih zajednica – kako bi se pratila učinkovitost odobrene financijske potpore i upotrebe tih sredstava radi sprečavanja nepravilnosti i prijevare te bi trebalo poduzeti potrebne korake kako bi se nadoknadila izgubljena, krivo isplaćena ili nepravilno korištena sredstva u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (6), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija radi zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (7) te Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (8).

               (12)

               Budući da su mjere potrebne za provedbu ove Odluke u osnovi mjere upravljanja, trebalo bi ih stoga donijeti prema upravljačkom postupku predviđenom u članku 4. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (9). S druge strane, istraživanja koja uključuju upotrebu ljudskih embrija i matičnih stanica iz ljudskog embrija otvaraju specifična etička pitanja, kao što je opisano u članku 4. ove Odluke. Stoga bi trebalo donijeti mjere za financiranje takvih projekata po regulatornom postupku predviđenom u članku 5. Odluke 1999/468/EZ.

               (13)

               U provedbi ovog programa posebnu bi pozornost trebalo posvetiti integraciji načela jednakosti spolova kao i, među ostalim, radnim uvjetima, transparentnosti procesa zapošljavanja i razvoju karijere istraživača koji se zapošljavaju na projektima i programima financiranima u okviru djelovanja iz ovog programa, a za koje Preporuka Komisije od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (10) nudi referentni okvir, istodobno uvažavajući njegovu dobrovoljnu prirodu.

               (14)

               Ovaj program ima za cilj stvaranje izvornog europskog tržišta rada za istraživače u svrhu razvoja i primjene integrirane strategije za ljudske resurse i europskog razvoja na temelju rezolucija Vijeća „Strategija za mobilnost u Europskom istraživačkom prostoru” (11) i „Istraživači u Europskom istraživačkom prostoru: jedno zanimanje, višestruka karijera” (12) te uzima u obzir zaključke Vijeća od 18. travnja 2005. o ljudskim resursima za istraživanje i razvoj.

               (15)

               Cilj programa „Ljudi” kvantitativno je i kvalitativno jačanje ljudskog potencijala u istraživanju i tehnologiji u Europi, kao i prepoznavanje „zanimanja” istraživača u cilju održavanja izvrsnosti u osnovnim istraživanjima i ekološkog razvoja tehničkih istraživanja te podupiranje mobilnosti europskih istraživača unutar i izvan Europe. Nadalje, program bi trebao pomoći u uspostavljanju odgovarajućih uvjeta kako bi se privukli najbolji strani istraživači u svrhu provođenja istraživanja u Europi,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovim se donosi posebni program „Ljudi” za aktivnosti Zajednice u području „pionirskog istraživanja”, dalje u tekstu „posebni program”, za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.
   Članak 2.
   Posebni program podupire aktivnosti za „Ljude” poticanjem ljudi da se opredijele za zanimanje istraživača, kvalitativno i kvantitativno jačajući ljudski potencijal za istraživanje i tehnološki razvoj u Europi, uključujući ženski potencijal. Aktivnosti koje podupiru izobrazbu i razvoj karijera istraživača, i koje se navode kao „Marie Curie aktivnosti”, usredotočit će na ključne aspekte vještina i razvoj karijere istraživača te jačanje poveznica s nacionalnim sistemima.
   Ciljevi i osnovne odrednice tih aktivnosti navedeni su u Prilogu.
   Članak 3.
   Iznos koji se smatra potrebnim za izvršenje posebnoga programa jest 4 750 milijuna eura, od čega je manje od 6 % namijenjeno za administrativne izdatke Komisije.
   Članak 4.
   1.   Sve istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru posebnog programa provode se u skladu s temeljnim etičkim načelima.
   2.   U okviru ovog Okvirnog programa ne financiraju se sljedeća područja istraživanja:

               —

               istraživačke aktivnosti čiji je cilj kloniranje ljudi u reproduktivne svrhe,

               —

               istraživačke aktivnosti čiji je cilj mijenjanje genetskog naslijeđa ljudi, a zbog kojih bi takve promjene mogle postati nasljedne (13),

               —

               istraživačke aktivnosti čiji je cilj stvaranje ljudskih embrija isključivo radi istraživanja ili radi stvaranja matičnih stanica, uključujući prijenos jezgre somatskih stanica.

         3.   Može se financirati istraživanje ljudskih matičnih stanica odraslih osoba i embrija ovisno o sadržaju znanstvenog prijedloga i pravnog okvira države ili država članica u kojima se istraživanje provodi.
   Svaki zahtjev za financiranjem istraživanja koja se provode na ljudskim embrionalnim matičnim stanicama, prema potrebi, uključuje pojedinosti povezane s izdavanjem dozvole i nadzornim mjerama koje će poduzeti nadležna tijela država članica, kao i pojedinosti etičkog ili etičkih odobrenja koja se prilažu takvom zahtjevu.
   U pogledu uzimanja ljudskih embrionalnih matičnih stanica, na institucije, organizacije i istraživače primjenjuju se stroga pravila izdavanja dozvola i nadzora u skladu s pravnim okvirom predmetne države ili država članica.
   4.   Gore navedena područja istraživanja u drugoj će se fazi ovog programa (2010. - 2013.) pregledati uzimajući u obzir najnovija znanstvena dostignuća.
   Članak 5.
   1.   Posebni program provodi se prema shemama financiranja utvrđenima u Prilogu III. Okvirnom programu.
   2.   Na ovaj se posebni program primjenjuju pravila za sudjelovanje i širenje informacija.
   Članak 6.
   1.   Komisija izrađuje program rada za provedbu ovog posebnog programa u kojemu se detaljno navode ciljevi te znanstveni i tehnološki prioriteti navedeni u Prilogu, sheme financiranja koje će se koristiti za područja za koja se raspisuju pozivi na podnošenje prijedloga te vremenski raspored za provedbu.
   2.   Program rada uzima u obzir relevantne istraživačke aktivnosti i aktivnosti osposobljavanja i razvijanja karijere istraživača koje provode države članice, pridružene zemlje te europske i međunarodne organizacije, postizanje europske dodane vrijednosti kao i utjecaj na industrijsku konkurentnost i važnost u odnosu na druge politike Zajednice. Program rada ažurira se prema potrebi.
   3.   Prijedlozi za neizravna djelovanja u okviru načina financiranja procjenjuju se te se projekti odabiru uzimajući u obzir kriterije navedene u članku 15. stavku 1.b pravila za sudjelovanje i širenje.
   4.   U programu rada mogu se odrediti:

               (a)

               organizacije koje primaju doprinose u obliku članarine;

               (b)

               mjere potpore za aktivnosti određenih pravnih osoba.

         Članak 7.
   1.   Komisija je odgovorna za provedbu posebnoga programa.
   2.   Upravljački postupak utvrđen u članku 8. stavku 2. primjenjuje se na donošenje sljedećih mjera:

               (a)

               programa rada iz članka 6., uključujući sheme financiranja koje će se upotrijebiti, sadržaj poziva na podnošenje prijedloga kao i kriterije za procjenu i odabir koji će se primijeniti;

               (b)

               odobrenja financiranja radnji utvrđenih u članku 2., pri čemu je procijenjeni iznos doprinosa Zajednice u okviru ovog programa jednak ili viši od 0,6 milijuna eura;

               (c)

               određivanja uvjeta za procjene iz članka 7. stavka 2. i članka 7. stavka 3. Okvirnog programa.

         3.   Regulatorni postupak utvrđen u članku 8. stavku 3. primjenjuje se za odobravanje financiranja aktivnosti u području istraživanja i tehnološkoga razvoja za ljudske embrije i matične stanice ljudskih embrija.
   Članak 8.
   1.   Komisiji pomaže Odbor.
   2.   Prilikom upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ.
   Razdoblje predviđeno u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ određuje se na dva mjeseca.
   3.   Prilikom upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ.
   Razdoblje predviđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na dva mjeseca.
   4.   Komisija redovito obavješćuje Odbor o ukupnom napretku u provedbi posebnog programa te mu pruža pravodobne informacije o svim aktivnostima u području istraživanja i tehnološkog razvoja koje se predlažu ili financiraju u okviru ovog programa na način opisan u Prilogu II.
   5.   Odbor donosi svoj poslovnik.
   Članak 9.
   Komisija osigurava neovisno praćenje, procjenu i preispitivanje predviđene u članku 7. Okvirnog programa koji se provode u vezi s aktivnostima koje se obavljaju u područjima obuhvaćenima posebnim programom.
   Članak 10.
   Ova Odluka stupa na snagu trećega dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 11.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. KORKEAOJA

      (1)  Mišljenje od 30. studenoga 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL C 185, 8.8.2006., str. 10.

      (3)  SL L 412, 30.12.2006., str. 1.

      (4)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (5)  SL L 357, 31.12.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ, Euratom) br. 1248/2006 (SL L 227, 18.8.2006., str. 3.).

      (6)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

      (7)  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

      (8)  SL L 136, 31.5.1999., str. 1.

      (9)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

      (10)  SL L 75, 22.3.2005., str. 67.

      (11)  Komunikacija Komisije „Strategija za mobilnost u Europskom istraživačkom prostoru” — COM(2001) 331, 20.6.2001. i Rezolucija Vijeća 2001/C367/01.

      (12)  Komunikacija Komisije „Istraživači u Europskom istraživačkom prostoru: jedno zanimanje, višestruka karijera” — COM(2003) 436, 18.7.2003. – i Rezolucija Vijeća 2003/C282/01.

      (13)  Istraživanja povezana s liječenjem raka gonada mogu se financirati.
   PRILOG I.
   ZNANSTVENI I TEHNOLOŠKI CILJEVI, OSNOVNE ODREDNICE TEMA I AKTIVNOSTI

      Uvod

   Kvantiteta i kvaliteta ljudskih resursa predstavljaju jednu od glavnih konkurentnih prednosti u području znanosti i tehnologije. Ukupni strateški cilj ovog programa je učiniti Europu što privlačnijom za istraživače, što je preduvjet za unapređenje kapaciteta i učinkovitosti Europe u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za konsolidaciju i daljnji razvoj Europskog istraživačkog prostora. Za postizanje toga cilja, u cijeloj se Europi treba postići značajan strukturni utjecaj na organizaciju, učinkovitost i kvalitetu izobrazbe istraživača, na aktivan razvoj karijere istraživača, razmjenu znanja među sektorima i istraživačkim organizacijama, na unapređenje partnerstva između industrije i sveučilišta te na snažno sudjelovanje žena istraživača i istraživača na početku karijere u području istraživanja i razvoja.
   Program će se provoditi sustavnim ulaganjem u ljude, uglavnom putem usklađenog niza „Marie Curie aktivnosti”, uzimajući posebno u obzir europsku dodanu vrijednost u smislu njihova utjecaja na Europski istraživački prostor. Oslanjanjem na iskustva iz „Marie Curie aktivnosti” u sklopu prethodnih okvirnih programa, ove su aktivnosti namijenjene istraživačima za potrebe daljnjeg razvoja njihovih vještina i sposobnosti u svim fazama njihovih karijera, od početne izobrazbe posebno namijenjene mladim ljudima do cjeloživotnog učenja i razvoja karijere u privatnom i javnom sektoru. Transnacionalna i međusektorska mobilnost od ključne je važnosti za ovaj program. Povećavanjem mobilnosti istraživača i sredstava institucija koje privlače istraživače iz drugih država poticat će se centri izvrsnosti u čitavoj Europskoj uniji. Priznavanje iskustava stečenih u raznim sektorima i zemljama i osiguravanje odgovarajućih uvjeta rada također su ključni elementi „Marie Curie aktivnosti”. Uvest će se posebne mjere potpore za mlade istraživače na početku znanstvene karijere, kao i mjere za smanjenje „odljeva mozgova”, npr. potpore za ponovno uključivanje.
   „Marie Curie aktivnosti” otvorene su za sva područja istraživanja i tehnološkog razvoja koja su navedena u Ugovoru. Kandidati slobodno odabiru područja istraživanja. Međutim, zadržava se mogućnost usmjerenja određenih aktivnosti u okviru programa, na primjer u vezi sa znanstvenim disciplinama i tehnološkim područjima, regijama sudionicama, tipovima istraživačkih organizacija i istraživačkim skupinama kako bi se odgovorilo na razvoj potreba Europe u području izobrazbe istraživača, mobilnosti, razvoja karijera i širenja znanja. Kako bi se osiguralo osposobljavanje i mobilnost u području novih istraživanja i tehnologija, osigurat će se odgovarajuća koordinacija s drugim dijelovima Okvirnog programa, uključujući zajedničke pozive.
   Snažno sudjelovanje poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, smatra se ključnom dodanom vrijednošću ovog programa. Sve „Marie Curie aktivnosti” podupiru unapređivanje suradnje između industrije i sveučilišta u vezi s istraživačkim osposobljavanjem, razvojem karijere i širenjem znanja, uzimajući u obzir zaštitu prava intelektualnog vlasništva, pri čemu je posebna aktivnost namijenjena poticanju povezivanja i partnerstva industrije i sveučilišta, s posebnim naglaskom na malo i srednje poduzetništvo.
   Međunarodna dimenzija, koja je temeljna sastavnica ljudskih resursa u području istraživanja i razvoja u Europi, obuhvaćena je u području razvoja karijere bez diskriminacije, poticanja i obogaćivanja međunarodne suradnje između istraživača i privlačenja nadarenih istraživača u Europu. Međunarodna dimenzija bit će uključena u sve „Marie Curie aktivnosti” te će, osim toga, biti predmetom neovisnih aktivnosti.
   Posebna će se pozornost posvetiti načelima održivog razvoja i jednakosti spolova. Program je namijenjen promicanju jednakosti spolova kroz promociju jednakih mogućnosti u svim ”Marie Curie aktivnostima” te sustavnim praćenjem sudjelovanja po kategoriji spola (cilj je najmanje 40-postotno sudjelovanje žena). Osim toga, oblikovat će se mjere koje će pomagati istraživačima s uspostavljanjem stabilnijeg razvoja karijere te koje omogućuju postizanje odgovarajuće ravnoteže između profesionalnog i obiteljskog života te kako bi im se omogućio nastavak istraživačke karijere nakon prekida. Nadalje, dio aktivnosti u okviru ovog posebnog programa prema potrebi će činiti etički, socijalni, pravni i širi kulturološki aspekti istraživanja koja će se provoditi te njihove potencijalne primjene kao i društveno-ekonomske posljedice znanstvenog i tehnološkog razvoja te predviđanja.
   Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal Europe za privlačenje istraživača, „Marie Curie aktivnosti” stvorit će sinergije s drugim aktivnostima kako u okviru istraživačke politike Zajednice, tako i u okviru aktivnosti vezanih uz druge politike Zajednice, npr. u području obrazovanja, kohezije i zapošljavanja. Takve će se sinergije usklađivati s aktivnostima na regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini. Mjere za povezivanje znanstvenog obrazovanja i karijera te aktivnosti istraživanja i koordinacije, u pogledu novih metoda u znanstvenom obrazovanju, predviđene se u dijelu programa „Kapaciteti” naslovljenom Znanost u društvu (1).

      Etički aspekti

   Tijekom provedbe ovog posebnog programa te u istraživačkim aktivnostima koje proizlaze iz njega moraju se poštovati temeljna etička načela. Ona, među ostalim, uključuju načela izražena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, uključujući sljedeće: zaštitu ljudskog dostojanstva i ljudskog života, zaštitu osobnih podataka i privatnosti, kao i životinja i okoliša u skladu s pravom Zajednice i posljednjim inačicama relevantnih međunarodnih konvencija, smjernica i pravila ponašanja, npr. Helsinške deklaracije, Konvencije Vijeća Europe o ljudskim pravima i biomedicini, potpisane u Oviedu 4. travnja 1997. i njezinih dodatnih protokola, Konvencije UN-a o pravima djeteta, Opće deklaracije o ljudskom genomu i ljudskim pravima koju je donio Unesco, Konvencije UN-a o biološkom i toksičnom oružju (BTWC), Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu i relevantnih rezolucija Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).
   U obzir će se također uzeti mišljenja Europske skupine savjetnika o etičkim posljedicama biotehnologije (od 1991. do 1997. godine) te mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama (od 1998. godine).
   U skladu s načelom supsidijarnosti i raznolikosti pristupa koji postoje u Europi, sudionici u istraživačkim projektima moraju se ponašati u skladu sa zakonima, propisima i etičkim pravilima na snazi u zemljama u kojima će se istraživanja provoditi. U svakom slučaju, primjenjuju se nacionalni propisi te se istraživanja koja su zabranjena u bilo kojoj državi članici ili nekoj drugoj zemlji neće podržati financiranjem Zajednice koje će se provoditi u toj državi članici ili drugoj zemlji.
   Oni koji provode istraživačke projekte prema potrebi moraju zatražiti odobrenje od nadležnih nacionalnih ili lokalnih etičkih odbora prije početka aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog napretka. Komisija će također sustavno provoditi etičke provjere prijedloga koji se bave etički osjetljivim pitanjima ili u slučaju da etički aspekti nisu adekvatno razmotreni. U specifičnim se slučajevima etička provjera može izvršiti tijekom provedbe projekta.
   Neće se odobriti financiranje istraživačkih aktivnosti koje su zabranjene u svim državama članicama.
   Protokol o zaštiti i dobrobiti životinja priložen Ugovoru zahtijeva od Zajednice da posveti punu pozornost zahtjevima dobrobiti životinja prilikom stvaranja i provedbe politika Zajednice, uključujući istraživanja. Direktivom Vijeća 86/609/EEZ od 24. studenoga 1986. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na zaštitu životinja koje se koriste u pokusne i druge znanstvene svrhe (2) zahtijeva se da svi pokusi budu izrađeni tako da se izbjegne nevolja i nepotrebna bol i patnja pokusnih životinja; koriste životinje u najmanjem mogućem broju; uključuju životinje s najnižom razinom neurofiziološke osjetljivosti i da prouzrokuju najmanje boli, patnje, nevolje ili trajnih oštećenja. Mijenjanje genetskog naslijeđa životinja i kloniranje životinja mogu se razmatrati samo ako su ciljevi etički opravdani, a uvjeti takvi da se jamči dobrobit životinja te se uvažavaju načela biološke raznolikosti.
   Tijekom provedbe ovog programa Komisija će redovno pratiti znanstvena postignuća i nacionalne i međunarodne propise tako da se u obzir uzmu svi razvoji događaja.
   Etička istraživanja u vezi sa znanstvenim i tehnološkim postignućima provodit će se u dijelu pod nazivom „Znanost u društvu” u okviru posebnog programa „Kapaciteti”.

      Aktivnosti

   Podržat će se sljedeće „Marie Curie aktivnosti”:

      Početna izobrazba istraživača

   Ova aktivnost podupire početnu izobrazbu istraživača, točnije, prve četiri godine (ili ekvivalent tom vremenu) karijere istraživača, uz najviše jednu dodatnu godinu za dovršetak početne izobrazbe, prema potrebi. Pomoću transnacionalnih mreža, koje za cilj imaju strukturiranje značajnog udjela visoko kvalitetnog ljudskog kapaciteta, za početnu izobrazbu u svim državama članicama i pridruženim zemljama u privatnom i javnom sektoru, ova aktivnost teži poboljšati mogućnost razvoja karijere istraživača u oba sektora te time privući više mladih ljudi k znanstvenim zanimanjima.
   Aktivnost će se provoditi i kroz potporu konkurentno odabranih mreža komplementarnih organizacija iz različitih zemalja koje su uključene u osposobljavanje istraživača. U tom okviru predviđena je potpora za najbolje istraživače na početku karijere te za njihovo pridruživanje već uspostavljenim istraživačkim timovima. Izgradit će se mreže na temelju zajedničkog programa za osposobljavanje istraživača koje će odgovarati na utvrđene potrebe vezane uz osposobljavanje u definiranim znanstvenim i tehnološkim područjima, uz odgovarajuća upućivanja na interdisciplinarnost i nova naddisciplinarna područja u nastajanju. Ovi programi za osposobljavanje posebno će se baviti razvojem i proširenjem istraživačkih sposobnosti istraživača na početku karijere. Osposobljavanje će se prvenstveno usredotočiti na znanstvena i tehnološka znanja kroz istraživanja u pojedinačnim projektima nadopunjenima modulima za osposobljavanje koji obuhvaćaju druge bitne vještine i sposobnosti, npr. u području vođenja i financiranja istraživačkih projekata i programa, prava intelektualnog vlasništva i druge metode korištenja rezultata istraživanja, poduzetništvo, etički aspekti, komunikacija i približavanje znanosti društvu u cjelini.
   Zajednički program za osposobljavanje istraživača treba biti usklađen s normama kvalitete, uzimajući u obzir odredbe za nadzor i mentorstvo. Zajednički program za osposobljavanje istraživača treba upotrijebiti dopunske sposobnosti sudionika u mreži, uključujući poduzeća kao i druge sinergije. Program zahtijeva zajedničko priznavanje kvalitete izobrazbe i‚ ako je moguće, diploma i drugih svjedodžbi. Posebnu pozornost treba posvetiti problemima koji se tiču dugoročnog zapošljavanja istraživača.
   Za ovu se aktivnost smatra ključnim izravno ili neizravno uključivanje organizacija iz različitih sektora, uključujući (vodeće) sudjelovanje privatnih poduzeća na odgovarajućim područjima. U okviru ove aktivnosti prihvatljive su pojedinačne istraživačke organizacije i twinning sudjelovanja, pod uvjetom da je jasno dokazano da su elementi potrebni za program osposobljavanja istraživača djelotvorno obrađeni u suradnji sa širim krugom partnera koji službeno nisu dio mreže.
   U okviru ove aktivnosti, potpora Zajednice može obuhvaćati:

               —

               zapošljavanje mladih istraživača za izobrazbu,

               —

               moguće otvaranje akademskih mjesta na visokim učilištima ili istovrijednih mjesta u drugim istraživačkim organizacijama ili poduzećima za iskusne istraživače, s ciljem prenošenja novih znanja i boljeg nadzora nad mladim istraživačima početnicima koji se osposobljavaju unutar mreže,

               —

               umrežavanje i organiziranje kraćih događanja za osposobljavanje (konferencije, ljetne škole i specijalizirani tečajevi) koji su otvoreni i za polaznike mreže i za istraživače izvan mreže.

      Cjeloživotna izobrazba i razvoj karijere

   Ova aktivnost namijenjena je iskusnim istraživačima u različitim fazama njihovih karijera, povećavajući raznolikost individualnih istraživačkih sposobnosti na način razvijanja multidisciplinarnih i interdisciplinarnih vještina i prikupljanja međusektorskih iskustava. Cilj je poduprijeti istraživače u dostizanju i/ili jačanju vodećeg neovisnog položaja, npr. glavnog istraživača, profesora ili nekog drugog visokog položaja u sustavu obrazovanja ili unutar poduzeća. Aktivnost također predviđa potporu istraživačima koji nakon prekida ponovno nastavljaju istraživačku karijeru i za (ponovno) uključivanje istraživača na radna mjesta u području istraživanja u državama članicama, uključujući u državi podrijetla, nakon njihova iskustva na međunarodnoj razini.
   Istraživači koje ova aktivnost obuhvaća trebaju imati najmanje četiri godine istraživačkog iskustva s punim radnim vremenom ili tome istovjetno istraživačko iskustvo ili doktorat; s obzirom da je aktivnost usmjerena na cjeloživotnu izobrazbu i razvoj karijere, očekuje se, međutim, da će istraživači imati viši znanstveni status s velikim iskustvom.
   Ova aktivnost provodi se putem:

               i.

               individualnih transnacionalnih stipendija unutar Europe dodijeljenih izravno na razini Zajednice najboljim ili najperspektivnijim istraživačima iz država članica i pridruženih zemalja, a na temelju prijave koju podnose istraživači zajedno s organizacijama domaćinima;

               ii.

               sufinanciranjem već postojećih regionalnih, nacionalnih ili međunarodnih programa koji obuhvaćaju ciljeve utvrđene za ovu aktivnost i usklađeni su s mjerilima europske dodane vrijednosti, transparentnosti i otvorenosti, u području izobrazbe i razvoja karijere istraživača, a temelje se na pojedinačnoj mobilnosti. Natječaji u okviru ovih istraživačkih programa trebaju biti otvoreni i temeljeni na postignućima i međunarodnom stručnom pregledu, bez ograničenja s obzirom na njihovo porijeklo i/ili odredište. Ovi programi moraju osigurati primjerene uvjete rada za krajnje korisnike.

         Podnositelji zahtjeva za sufinanciranjem trebali bi biti ključni akteri u jačanju kapaciteta ljudskih resursa na pripadajućem državnom području. To bi u najvećem broju slučajeva bile organizacije koje pripadaju u jednu od sljedećih kategorija:

               —

               službena javna tijela odgovorna za financiranje i upravljanje programima za stipendiranje, npr. ministarstva, državni odbori za istraživanje, istraživačka sveučilišta ili agencije,

               —

               druga javna ili privatna tijela, uključujući velike istraživačke organizacije koje financiraju i upravljaju programima za stipendiranje bilo na temelju službenog mandata ili su priznate kao takve od tijela javnih vlasti, kao što su vladine agencije u okviru privatnog prava s djelovanjem u sektoru javnih usluga, dobrotvorna društva itd.,

               —

               tijela na međunarodnoj razini koja provode slične sheme na europskoj razini kao dio svojih aktivnosti.

         Što se tiče sufinanciranja, Zajednica će prvenstveno doprinositi financiranjem stipendija koje udovoljavaju zahtjevima i ciljevima ove aktivnosti, posebno u pogledu transnacionalne mobilnosti. Kako bi se osigurala najveća kvaliteta istraživanja u sklopu ove aktivnosti, međunarodna će konkurentnost među istraživačima i dalje biti ključna.
   Oba će se načina provoditi usporedno od samoga početka, pri čemu će se početni način sufinanciranja provodit u ograničenom opsegu, što će omogućiti stjecanje potrebnog iskustva. Procjena učinaka tijekom provedbe Okvirnoga programa odredit će načine sufinanciranja preostaloga dijela programa.

      Partnerstvo i povezanost između industrije i sveučilišta

   Ova aktivnost teži otvaranju i poticanju dinamičnog povezivanja javnih istraživačkih organizacija i privatnih komercijalnih poduzeća, posebno uključujući malo i srednje poduzetništvo te tradicionalne proizvodne industrije. Aktivnosti će se temeljiti na programima dugoročne suradnje s namjerom povećanja međusektorske mobilnosti te prijenosa i širenja znanja (uključujući upravljanje projektima, upravljanje pravima intelektualnog vlasništva i razvoj proizvoda) te promicanju zajedničkog razumijevanja različitih kulturnih okružja i zahtjeva za vještinama u oba sektora.
   Aktivnost će se provoditi na fleksibilan način, koji se, inter alia, temelji na dobrim praksama partnerstva između industrije i sveučilišta u Europskoj uniji putem programa za suradnju između organizacija iz oba sektora, iz najmanje dvije države članice ili pridružene zemlje, s potporom za međusektorsku interakciju osoblja unutar toga okvira. Potpora Zajednice imat će jedan od sljedećih oblika:

               —

               premještanje osoblja među sektorima, u okviru partnerstva, s ciljem jačanja međusektorske suradnje,

               —

               privremeno gostovanje, u oba sektora, iskusnih istraživača koji nisu obuhvaćeni partnerstvom,

               —

               umrežavanje i organiziranje radionica i konferencija koje unapređuju međusektorsko iskustvo i razmjenu znanja, kako bi se obuhvatio što veći broj članova osoblja iz oba sektora,

               —

               kao posebna mjera za sudjelovanje malog i srednjeg poduzetništva, predviđa se potpora za nabavu manjih uređaja.

      Međunarodna dimenzija

   Prepoznajući međunarodnu dimenziju kao temeljnu sastavnicu ljudskih resursa i istraživanja i razvoja u Europi, ova je dimenzija obuhvaćena posebnim mjerama, kako u odnosu na razvoj karijere europskih istraživača tako i u odnosu na jačanje međunarodne suradnje između istraživača.
   Razvoj karijere istraživača iz država članica i pridruženih zemalja podržat će se putem:

               i.

               vanjskih međunarodnih stipendija, s obvezatnim povratkom u matičnu državu, u okviru cjeloživotne izobrazbe i razvijanja raznolikih sposobnosti iskusnih istraživača, u svrhu stjecanja novih znanja i vještina;

               ii.

               potpora za povratak u matičnu državu ili međunarodnih potpora za ponovno uključivanje iskusnih istraživača nakon stjecanja međunarodnog iskustva. U okviru ove aktivnosti također će se podupirati umrežavanje istraživača zaposlenih u inozemstvu, a podrijetlom iz država članica i pridruženih zemalja, kako bi ostali informirani i uključeni u razvoj Europskog istraživačkog prostora.

         Međunarodna suradnja s istraživačima podržat će se putem:

               i.

               međunarodnih stipendija za visokokvalificirane istraživače koji dolaze u Europu iz trećih zemalja u države članice i pridružene zemlje unaprijediti svoje znanje i povezati se s drugim vrhunskim istraživačima. Istraživači iz zemalja u razvoju ili zemalja s gospodarstvima u nastajanju mogu ostvariti potporu za povratak u matičnu državu. U državama članicama i pridruženim zemljama također će se podupirati međusobno umrežavanje istraživača iz trećih zemalja s ciljem strukturiranja i razvijanja njihovih kontakata s regijom podrijetla;

               ii.

               partnerstava između nekoliko istraživačkih organizacija u Europi i jedne ili više organizacija u:

                           —

                           državama obuhvaćenima Europskom politikom susjedstva,

                           —

                           državama s kojima je Zajednica sklopila sporazum u području znanosti i tehnologije.

         Na temelju zajedničkog programa predvidjet će se potpora Zajednice za kraće razmjene istraživača na početku karijere i iskusnih istraživača, za organiziranje uzajamno korisnih konferencija i drugih događanja te za razvoj sustavne razmjene dobrih praksi s izravnim utjecanjem na pitanje ljudskih resursa u području istraživanja i razvoja.
   Te će se aktivnosti provoditi u skladu s međunarodnim aktivnostima u okviru programa „Suradnja” i „Kapaciteti”.

      Posebne aktivnosti

   Kao potpora stvaranju izvornog europskog tržišta rada za istraživače, provodi se koherentni skup pripadajućih mjera za uklanjanje prepreka koje onemogućuju mobilnost i povećavaju izglede za razvoj karijere istraživača u Europi. Te mjere imaju za cilj podizanje svijesti interesnih strana i javnosti, uključujući dodjelu nagrada „Marie Curie”, potičući mjere potpore na razini država članica uz dopunu djelovanja Zajednice. Također će se podupirati poticajne mjere za javne ustanove koje promiču mobilnost, kvalitetu i ugled svojih istraživača kada te mjere ispunjavaju kriterije europske dodane vrijednosti, otvorenosti i transparentnosti.

      (1)  U cilju olakšavanja provedbe programa, za svaki sastanak programskog odbora kako je definirano u dnevnom redu Komisija će u skladu s utvrđenim smjernicama naknaditi troškove za jednog predstavnika po državi članici, kao i za jednog stručnjaka/savjetnika po državi članici za one točke dnevnoga reda za koje država članica zahtijeva posebnu stručnost.

      (2)  SL L 358, 18.12.1986., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 2003/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 230, 16.9.2003., str. 32.).
   PRILOG II.
   Informacije koje Komisija mora pružiti u skladu s Člankom 8. stavkom 5.

               1.

               Informacije o pojedinačnim aktivnostima koje omogućuju praćenje svakog prijedloga od početka do kraja, a koje osobito obuhvaćaju:

                           —

                           podnesene prijedloge,

                           —

                           rezultate ocjenjivanja za svaki prijedlog,

                           —

                           sporazume o dodjeli sredstava,

                           —

                           zaključene projekte.

               2.

               Informacije o rezultatu svakog poziva na podnošenje prijedloga projekata i o provedbi projekta, a koje osobito obuhvaćaju:

                           —

                           rezultate svakog poziva na podnošenje prijedloga,

                           —

                           rezultat pregovaranja o sporazumima o dodjeli sredstava,

                           —

                           provedbu projekta, uključujući podatke o plaćanju i rezultate projekata.

               3.

               Informacije o provedbi programa, uključujući relevantne informacije na razini Okvirnog programa, posebnog programa i svake teme.

         Te informacije (posebno one o prijedlozima, njihovom ocjenjivanju i sporazumima o dodjeli sredstava) trebalo bi pružiti u jedinstvenom strukturiranom formatu koji omogućuje elektronsko čitanje i obradu te je dostupan putem sustava informacija i izvješćivanja koji se temelji na informacijskim tehnologijama i omogućuje neposrednu analizu podataka.


Odluka Komisije od 15/03/2016 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.7911 - CNCE / KM GROUP) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: Odluka Komisije od 12. svibnja 2011. o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda u skladu s člankom 20. stavkom 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi sa strujnim, kontrolnim i komunikacijskim kablovima (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 3107)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 59

               HR

               Službeni list Europske unije

               205

         32011D0284

               L 131/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 12. svibnja 2011.
   o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda u skladu s člankom 20. stavkom 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi sa strujnim, kontrolnim i komunikacijskim kablovima
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 3107)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2011/284/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/106/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na građevne proizvoda  (1), a posebno njezin članak 13. stavak 4.,
   nakon savjetovanja sa Stalnim odborom za graditeljstvo,
   budući da:

               (1)

               Između dva postupka potvrđivanja suklasnosti proizvoda u skladu s člankom 13. stavkom 3. Direktive 89/106/EEZ Komisija treba odabrati onaj koji će uz najmanji napor udovoljiti zahtjevima sigurnosti. To znači da je potrebno odlučiti je li za pojedini proizvod ili skupinu proizvoda postojanje tvorničkog sustava kontrole proizvodnje, za kojeg je odgovoran proizvođač, neophodan i dovoljan uvjet za potvrdu sukladnosti, ili je zbog razloga povezanih s ispunjavanjem mjerila iz članka 13. stavka 4. te Direktive potrebno uključiti ovlašteno certifikacijsko tijelo.

               (2)

               U skladu s člankom 13. stavkom 4. Direktive 89/106/EEZ, tako utvrđeni postupak mora biti naveden u ovlaštenjima i tehničkim specifikacijama. Stoga je poželjno utvrditi pojam proizvoda ili skupine proizvoda koji se navode u ovlaštenjima i tehničkim specifikacijama.

               (3)

               Dva postupka predviđena člankom 13. stavkom 3. Direktive 89/106/EEZ detaljno su opisana u Prilogu III. toj Direktivi. Stoga je potrebno jasno utvrditi načine primjene ta dva postupka, pozivanjem na Prilog III., za svaki proizvod ili skupinu proizvoda, obzirom da Prilog III. daje prednost određenim sustavima.

               (4)

               Postupak iz članka 13. stavka 3. točke (a) Direktive 89/106/EEZ odgovara sustavima iz prve mogućnosti, bez stalnog nadziranja, te druge i treće mogućnosti iz odjeljka 2. točke ii. Priloga III. Direktivi 89/106/EEZ. Postupak iz članka 13. stavka 3. točke (b) Direktive 89/106/EEZ odgovara sustavima iz odjeljka 2. točke i. Priloga III. Direktivi 89/106/EEZ te iz prve mogućnosti, uz stalno nadziranje, iz odjeljka 2. točke ii. Priloga III. Direktivi 89/106/EEZ,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sukladnost proizvoda i skupine proizvoda iz Priloga I. potvrđuje se postupkom u kojem proizvođač ima isključivu odgovornost za tvornički sustav kontrole proizvodnje kako bi mogao osigurati da je ta proizvodnja u skladu s odgovarajućim tehničkim specifikacijama.
   Članak 2.
   Sukladnost proizvoda i skupine proizvoda iz Priloga II. potvrđuje se postupkom u kojem je, pored tvorničkog sustava kontrole proizvodnje kojim upravlja proizvođač, u ocjenu i nadzor kontrole proizvodnje ili samog proizvoda uključeno ovlašteno certifikacijsko tijelo.
   Članak 3.
   Odabrani postupak potvrđivanja sukladnosti iz Priloga III. navodi se u odgovarajućim tehničkim specifikacijama.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2011.

            Za Komisiju

         Antonio TAJANI

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 40, 11.2.1989., str. 12.
   PRILOG I.
   Strujni, kontrolni i komunikacijski kablovi (1):
   Za uporabu u građevinama i ostaloj niskogradnji koja podliježe propisima o opasnim tvarima i/ili reakciji na vatru, osim proizvoda izrađenih od materijala koji pripadaju razredima Aca, B1ca, B2ca, Cca.

      (1)  Na strujne, kontrolne i komunikacijske kablove koji su namijenjeni za uporabu pod naponom od 50 do 1 000 V za izmjeničnu struju i od 75 do  1500 V za istosmjernu struju primjenjuju se i odredbe Direktive Vijeća 73/23/EEZ, poznate i kao „Niskonaponska direktiva” (SL L 77, 26.3.1973., str. 29).
   PRILOG II.
   Strujni, kontrolni i komunikacijski kablovi (1):
   Za uporabu u građevinama i ostaloj niskogradnji koja podliježe propisima o reakciji na vatru za proizvode izrađene od materijala koji pripadaju razredima Aca, B1ca, B2ca, Cca i/ili propisima o otpornosti na vatru.

      (1)  Na strujne, kontrolne i komunikacijske kablove koji su namijenjeni za uporabu pod naponom od 50 do 1 000 V za izmjeničnu struju i od 75 do 1 500 V za istosmjernu struju primjenjuju se i odredbe Direktive Vijeća 73/23/EEZ, poznate i kao „Niskonaponska direktiva” (SL L 77, 26.3.1973., str. 29).
   PRILOG III.
   Napomena: za proizvode koji su namijenjeni za više od jedne uporabe utvrđene u sljedećim skupinama, zadaci prijavljenog tijela koji proizlaze iz odgovarajućih sustava potvrđivanja sukladnosti su kumulativni.
   SKUPINA PROIZVODA
   STRUJNI, KONTROLNI I KOMUNIKACIJSKI KABLOVI (1/3)
   Sustavi potvrđivanja sukladnosti
   Za dolje navedeni proizvod/proizvode i namjenu/namjene, CEN/Cenelec mora odrediti sljedeći sustav/sustave potvrđivanja sukladnosti prema odgovarajućoj usklađenoj europskoj normi/normama:

               Proizvod(i)

               Namijenjena(-e) uporaba(-e)

               Razina(-e) ili razred(i)
               (Reakcija na vatru)

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Strujni, kontrolni i komunikacijski kablovi

               za uporabe koje podliježu propisima o reakciji na vatru

               Aca, B1ca, B2ca, Cca

               1 +

               Dca, Eca

               3

               Fca

               4

                           Sustav 1+:

                           :

                           Vidjeti Prilog III. odjeljak 2. točku i. Direktive 89/106/EEZ, s ispitivanjem metodom slučajnog uzorka.

                           Sustav 3:

                           :

                           Vidjeti Prilog III. odjeljak 2. točku ii. Direktive 89/106/EEZ, druga mogućnost.

                           Sustav 4:

                           :

                           Vidjeti Prilog III. odjeljak 2. točku ii. Direktive 89/106/EEZ, treća mogućnost.

         Specifikacija sustava treba biti takva da se može primijeniti čak i kada ne treba utvrditi učinkovitost proizvoda za određenu karakteristiku, jer najmanje jedna država članica nema nikakvih pravnih zahtjeva za takvu karakteristiku (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, točku 1.2.3 dokumenata za tumačenje). U tim slučajevima ovjera takve karakteristike ne smije biti nametnuta proizvođaču ako on ne želi deklarirati učinkovitost proizvoda u tom smislu.
   SKUPINA PROIZVODA
   STRUJNI, KONTROLNI I KOMUNIKACIJSKI KABLOVI (2/3)
   Sustavi potvrđivanja sukladnosti
   Za dolje navedeni proizvod/proizvode i namjenu/namjene, CEN/Cenelec mora odrediti sljedeći sustav/sustave potvrđivanja sukladnosti prema odgovarajućoj usklađenoj europskoj normi/normama:

               Proizvod(i)

               Namijenjena(-e) uporaba(-e)

               Razina(-e) ili razred(i)
               (Reakcija na vatru)

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Strujni, kontrolni i komunikacijski kablovi

               za uporabe koje podliježu propisima o otpornosti na vatru

               P15 – P30 – P60 – P90 – P120
               PH15 (1) – PH (1) 30 – PH (1) 60 – PH (1) 90 – PH (1) 120

               1 +

                           Sustav 1+:

                           :

                           Vidjeti Prilog III. odjeljak 2. točku i. Direktive 89/106/EEZ, s ispitivanjem metodom slučajnog uzorka.

         Specifikacija sustava treba biti takva da se može primijeniti čak i kada ne treba utvrditi učinkovitost proizvoda za određenu karakteristiku, jer najmanje jedna država članica nema nikakvih pravnih zahtjeva za takvu karakteristiku (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, točku 1.2.3 dokumenata za tumačenje). U tim slučajevima ovjera takve karakteristike ne smije biti nametnuta proizvođaču ako on ne želi deklarirati učinkovitost proizvoda u tom smislu.
   SKUPINA PROIZVODA
   STRUJNI, KONTROLNI I KOMUNIKACIJSKI KABLOVI (3/3)
   Sustavi potvrđivanja sukladnosti
   Za dolje navedeni proizvod/proizvode i namjenu/namjene, CEN/Cenelec mora odrediti sljedeći sustav/sustave potvrđivanja sukladnosti prema odgovarajućoj usklađenoj europskoj normi/normama:

               Proizvod(i)

               Namijenjena(-e) uporaba(-e)

               Razina(-e) ili razred(i) (Reakcija na vatru)

               Sustav(i) potvrđivanja sukladnosti

               Strujni, kontrolni i komunikacijski kablovi

               za uporabe koje podliježu propisima o opasnim tvarima

               —

               3

                           Sustav 3:

                           :

                           Vidjeti Prilog III. odjeljak 2. točku ii. Direktive 89/106/EEZ, druga mogućnost.

         Specifikacija sustava treba biti takva da se može primijeniti čak i kada ne treba utvrditi učinkovitost proizvoda za određenu karakteristiku, jer najmanje jedna država članica nema nikakvih pravnih zahtjeva za takvu karakteristiku (vidjeti članak 2. stavak 1. Direktive 89/106/EEZ i, prema potrebi, točku 1.2.3 dokumenata za tumačenje). U tim slučajevima ovjera takve karakteristike ne smije biti nametnuta proizvođaču ako on ne želi deklarirati učinkovitost proizvoda u tom smislu.

      (1)  Primjenjuje se na strujne ili signalne kablove ili sustave malenog promjera (promjer < 20 mm i veličina vodiča ≤ 2,5 mm2).


Odluka Komisije od 17/05/2017 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.8447 - EDF / CDC / MITSUBISHI CORPORATION / NGM) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 2000/738/EZ: Odluka Komisije od 17. studenoga 2000. o upitniku za izradu izvješća država članica o provedbi Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 3318)

text:
               15/Sv. 32

               HR

               Službeni list Europske unije

               31

         32000D0738

               L 298/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 17. studenoga 2000.
   o upitniku za izradu izvješća država članica o provedbi Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 3318)
   (2000/738/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (1), a posebno njezin članak 15.,
   budući da:

               (1)

               Članak 15. Direktive 1999/31/EZ zahtijeva da države članice Komisiji šalju izvješće o provedbi ove Direktive.

               (2)

               Navedeno izvješće se izrađuje na temelju upitnika ili nacrta koji Komisija pripremi u skladu s postupkom propisanim člankom 6. Direktive Vijeća 91/692/EEZ (2).

               (3)

               Prvo će izvješće obuhvaćati razdoblje od 16. srpnja 2001. do 2003.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog u skladu s člankom 6. Direktive 91/692/EEZ,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Ovime se usvaja upitnik iz Priloga.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2000.

            Za Komisiju

         Margot WALLSTRÖM

            Članica Komisije

      (1)  SL L 182, 16.7.1999., str. 1.

      (2)  SL L 377, 23.12.1991., str. 48.
   PRILOG


title: 2011/667/EU: Odluka Komisije od 10. listopada 2011. o načinima usklađene primjene pravila o izvršenju u vezi s pokretnim satelitskim uslugama (MSS) u skladu s člankom 9. stavkom 3. Odluke br. 626/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ((priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 7001)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 041

               HR

               Službeni list Europske unije

               267

         32011D0667

               L 265/25

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               10.10.2011.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 10. listopada 2011.
   o načinima usklađene primjene pravila o izvršenju u vezi s pokretnim satelitskim uslugama (MSS) u skladu s člankom 9. stavkom 3. Odluke br. 626/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   ((priopćena pod brojem dokumenta C(2011) 7001)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2011/667/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Odluku br. 626/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2008. o odabiru i odobrenju sustava za pružanje pokretnih satelitskih usluga (MSS) (1), a posebno njezin članak 9. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Odluka br. 626/2008/EZ za cilj ima olakšati razvoj konkurentnog unutarnjeg tržišta za MSS u čitavoj Uniji i osigurati postupno pokrivanje operatorima odabranim za pružanje navedenih usluga u svim državama članicama.

               (2)

               Njome se posebno ustanovljuje postupak za zajednički odabir operatora pokretnih satelitskih sustava koji upotrebljavaju frekvencijski pojas 2 GHz koji obuhvaća radiofrekvencijski spektar od 1 980 do 2 010 MHz za komunikaciju Zemlja-svemir i od 2 170 do 2 200 MHz za komunikaciju svemir-Zemlja.

               (3)

               U Odluci Komisije 2009/449/EZ od 13. svibnja 2009. o odabiru operatora paneuropskih sustava za pružanje pokretnih satelitskih usluga (MSS) (2) navedeni su odabrani operatori i odgovarajuće frekvencije.

               (4)

               U skladu s člankom 7. stavkom 1. Odluke br. 626/2008/EZ države članice trebaju osigurati da odabrani podnositelji zahtjeva imaju pravo uporabe određene radijske frekvencije utvrđene u Odluci 2009/449/EZ i pravo upravljanja pokretnim satelitskim sustavom u vremenskom roku i u području usluga na koje su se odabrani podnositelji zahtjeva obvezali.

               (5)

               Pravo uporabe određene radijske frekvencije i pravo upravljanja pokretnim satelitskim sustavom podliježu općim uvjetima utvrđenim u članku 7. stavku 2. Odluke br. 626/2008/EZ. Odabrani operatori posebno moraju koristiti radiofrekvencijski spektar dodijeljen za pružanje MSS-a, moraju ispuniti ključne točke od šeste do devete predviđene u Prilogu navedenoj Odluci do 13. svibnja 2011. i moraju poštovati sve obveze koje su naveli u svojim zahtjevima.

               (6)

               Praćenje usklađenosti s navedenim općim uvjetima i izvršenje trebaju se provoditi na nacionalnoj razini, uključujući završnu procjenu svake povrede općih uvjeta.

               (7)

               Nacionalna pravila o izvršenju trebaju biti u skladu s pravom Unije, posebno s člankom 10. Direktive 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (3).

               (8)

               Zbog prekogranične prirode općih uvjeta predviđenih u članku 7. stavku 2. Odluke br. 626/2008/EZ nacionalni postupci koji dovode do izvršenja u državama članicama trebaju se uskladiti na razini Unije. Nedosljednosti u primjeni nacionalnih postupaka izvršenja, posebno u vezi s istragom, vremenom i prirodom svih poduzetih mjera, za posljedicu bi mogli imati splet mjera izvršenja u suprotnosti s paneuropskom prirodom MSS-a.

               (9)

               Ova Odluka ne treba obuhvaćati izvršenje isključivo nacionalnih uvjeta niti se treba primjenjivati na mjere izvršenja u vezi s uvjetima koji nisu opći uvjeti iz članka 7. stavka 2. Odluke br. 626/2008/EZ. S obzirom na bitnu nacionalnu dimenziju svih posebnih uvjeta koji se odnose na komplementarne zemaljske komponente pokretnih satelitskih sustava, izvršenje općih uvjeta iz članka 8. stavka 3. Odluke br. 626/2008/EZ ne treba biti uključeno u područje primjene ove Odluke.

               (10)

               Kako bi se osigurala usklađenost s općim uvjetima uvrštenim u opće odobrenje i/ili prava uporabe dodijeljenih frekvencija, države članice koje su ovlastile odabrane operatore mogu u skladu s člankom 10. Direktive 2002/20/EZ donijeti mjere izvršenja.

               (11)

               U članku 10. Direktive 2002/20/EZ propisan je postupni pristup izvršenju u kojem je predviđena prva faza u kojoj se istražuje navodna povreda i, ako je to primjenljivo, donose mjere s ciljem osiguranja usklađenosti. U skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive 2002/20/EZ u navedenim se mjerama treba odrediti razumni rok u kojem operator treba udovoljiti mjeri. Općenito, pri utvrđivanje razumnog vremenskog roka za udovoljavanje mjeri treba se uzeti u obzir posebna priroda satelitske industrije, dotične povrede i predviđenog pravnog lijeka. Osobito u slučajevima kada bi za ostvarivanje usklađenosti s bilo kojim od dotičnih općih uvjeta bilo potrebno lansiranje satelita, donesenim se mjerama može osigurati plan uključujući prijelazne korake i odgovarajuća vremenska ograničenja. Druga faza koja nastupa u slučaju nerješavanja ozbiljnih i višekratnih povreda može dovesti do ukidanja prava uporabe.

               (12)

               Ovom se Odlukom ne dovode u pitanje ovlasti mjerodavnih državnih tijela za donošenje privremenih mjera u skladu s uvjetima predviđenim u članku 10. stavku 6. Direktive 2002/20/EZ.

               (13)

               Obavijestima Komisiji o svim nalazima država članica koje izdaju odobrenja u skladu s ovom Odlukom ne dovodi se u pitanje mogućnost svake države članice da dostavi pisane primjedbe za rasprave Odbora za komunikacije.

               (14)

               Dok opći uvjeti predviđeni u članku 7. stavku 2. Odluke br. 626/2008/EZ čine sastavni dio nacionalnog pravnog okvira kojim je uređena djelatnost ovlaštenih operatora, praćenje usklađenosti u svakoj državi članici, a posebno analiza činjenica na kojima se temelji svaka navodna povreda navedenih općih uvjeta, zahtijeva poznavanje svih činjeničnih elemenata prekogranične prirode i učinaka i može zahtijevati podatke o pružanju usluge u drugim državama članicama. Razmjena nalaza različitih nadležnih državnih tijela i mišljenja dotičnih ovlaštenih operatora pomogla bi u ostvarivanju dosljednijeg i učinkovitijeg izvršenja u čitavoj Uniji. Povrh toga, usklađenim zadanim rokom za izvršenje trebala bi se povećati pravna sigurnost za dotične ovlaštene operatore.

               (15)

               U skladu s člankom 10. stavkom 5. Direktive 2002/20/EZ može se donijeti odluka o zabrani pružanja usluga i suspenziji ili ukidanju prava uporabe određene radijske frekvencije u slučajevima ozbiljnih ili višekratnih povreda ako nisu ispunjene mjere koje za cilj imaju osiguravanje usklađenosti u razumnom roku. U posebnom slučaju pružanja MSS-a, odluka o ukidanju ili suspenziji prava uporabe ima relevantne prekogranične učinke. Štoviše, ovisno o nacionalnom postupku, mogu biti potrebne odgovarajuće mjere koje dovode do konačnog ukidanja odobrenja kao što je suspenzija. Stoga mjere za ukidanje ili suspenziju treba donijeti tek nakon što države članice u okviru Odbora za komunikacije razmjene mišljenja i rasprave o njima.

               (16)

               Budući da cilj ove Odluke, a to je definiranje načina usklađene primjene pravila o izvršenju općih uvjeta pridruženih odobrenju za pružanje MSS usluga i/ili pravu uporabe odabranih frekvencija u čitavoj Europskoj uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice i da ga se, zbog razmjera i učinaka djelovanja, može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je utvrđeno u tom članku ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje navedenog cilja.

               (17)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za komunikacije,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Predmet, cilj i područje primjene
   1.   Ovom se Odlukom utvrđuju načini usklađene primjene pravila država članica o izvršenju koja se primjenjuju na ovlaštenog operatora pokretnih satelitskih sustava u slučaju navodne povrede općih uvjeta priloženih njegovom odobrenju.
   2.   Uzimajući u obzir prekograničnu prirodu MSS-a, cilj usklađivanja uz pomoć Odbora za komunikacije posebno je olakšavanje zajedničkog razumijevanja činjenica na kojima se temelji svaka navodna povreda i njezine ozbiljnosti, što dovodi do dosljedne primjene nacionalnih pravila o izvršenju u čitavoj Europskoj uniji, uključujući vremensko usklađivanje svih poduzetih mjera, posebno ako su povrede slične prirode.
   3.   Ova se Odluka ne primjenjuje na mjere izvršenja u vezi s uvjetima koji nisu opći uvjeti iz članka 7. stavka 2. Odluke br. 626/2008/EZ.
   Članak 2.
   Definicije
   1.   Definicije utvrđene u Odluci br. 626/2008/EZ primjenjuju se za potrebe ove Odluke.
   2.   Primjenjuju se i sljedeće definicije:

               —

               „ovlašteni operator” znači operator odabran u skladu s Odlukom 2009/449/EZ kojemu je na temelju općeg odobrenja ili pojedinačnih prava uporabe odobreno pravo uporabe određenih radijskih frekvencija utvrđenih u Odluci 2009/449/EZ i/ili pravo upravljanja pokretnim satelitskim sustavom,

               —

               „opći uvjeti” znači opći uvjeti kojima podliježu prava ovlaštenog operatora u skladu s člankom 7. stavkom 2. Odluke br. 626/2008/EZ,

               —

               „država članica koja izdaje odobrenje” znači država članica koja je ovlaštenom operatoru na temelju općeg odobrenja ili pojedinačnih prava uporabe dodijelila prava uporabe određenih radijskih frekvencija utvrđenih u Odluci 2009/449/EZ i/ili pravo upravljanja pokretnim satelitskim sustavom.

         Članak 3.
   Usklađivanje izvršenja općih uvjeta
   1.   Ako utvrdi da ovlašteni operator ne udovoljava jednom ili više općih uvjeta i obavijesti operatora o svojim nalazima u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2002/20/EZ, država članica koja izdaje odobrenje dužna je istodobno obavijestiti Komisiju koja zatim obavješćuje druge države članice.
   2.   Nakon što Komisija dostavi podatke državama članicama kako je predviđeno u stavku 1., druge države članice koje izdaju odobrenje istražuju je li došlo do povrede relevantnih općih uvjeta u njihovoj nadležnosti i dotičnom ovlaštenom operatoru pružaju priliku za iznošenje svog mišljenja.
   3.   U roku 5 mjeseci nakon što Komisija državama članicama dostavi podatke kako je predviđeno u stavku 1., države članice koje izdaju odobrenje dostavljaju Komisiji sažetak svojih nalaza i mišljenja koje je dostavio dotični ovlašteni operator, a Komisija obavješćuje sve druge države članice. U roku 8 mjeseci nakon što Komisija državama članicama dostavi podatke kako je predviđeno u stavku 1. Komisija saziva sastanak Odbora za komunikacije kako bi se ispitala navodna povreda i, ako je to primjenljivo, raspravilo o svim odgovarajućim mjerama usmjerenim na osiguravanje usklađenosti u skladu s ciljevima iz članka 1. stavka 2.
   4.   Države članice ne donose nikakvu konačnu odluku o navodnoj povredi prije sastanka Odbora za komunikacije kako je navedeno u stavku 3.
   5.   Nakon sastanka Odbora za komunikacije, kako je navedeno u stavku 3., svaka država članica koja izdaje odobrenje i koja je obavijestila dotičnog ovlaštenog operatora o svojim nalazima u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2002/20/EZ i koja zaključi da je povrijeđen jedan ili više općih uvjeta poduzima odgovarajuće i razmjerne mjere, uključujući novčane kazne, usmjerene na osiguravanje usklađenosti dotičnog ovlaštenog operatora s općim uvjetima, uz iznimku ukidanja, ili suspenzije ako je to primjenljivo u skladu s njihovim nacionalnim pravom, bilo kojeg odobrenja ili prava uporabe dotičnog ovlaštenog operatora.
   6.   U slučaju ozbiljnih ili višekratnih povreda općih uvjeta svaka država članica koja izdaje odobrenje i koja nakon što je poduzela mjere iz stavka 5. namjerava donijeti odluku o ukidanju odobrenja u skladu s člankom 10. stavkom 5. Direktive 2002/20/EZ obavješćuje Komisiju o svojoj namjeri i dostavlja sažetak svih mjera koje je poduzeo dotični ovlašteni operator s ciljem usklađivanja s mjerama izvršenja. Komisija dostavlja navedene podatke drugim državama članicama.
   7.   U roku 3 mjeseca nakon što je Komisija državama članicama dostavila podatke, kako je navedeno u stavku 6., saziva se sastanak Odbora za komunikacije s ciljem usklađivanja svakog ukidanja odobrenja u skladu s ciljevima iz članka 1. stavka 2. U međuvremenu sve države članice koje izdaju odobrenja ne donose odluke koje podrazumijevaju ukidanje, ili suspenziju ako je to primjenljivo u skladu s njihovim nacionalnim pravom, bilo kojeg odobrenja ili prava uporabe dotičnog ovlaštenog operatora.
   8.   Nakon sastanka Odbora za komunikacije, kako je navedeno u stavku 7., države članice koje izdaju odobrenje mogu donijeti odgovarajuće odluke s ciljem ukidanja odobrenja dodijeljenog dotičnom ovlaštenom operatoru.
   9.   Svaka odluka o izvršenju iz stavaka 5. i 8. i razlozi na kojima se temelji dostavljaju se dotičnom ovlaštenom operatoru u roku jednog tjedna nakon donošenja kao i Komisiji koja obavješćuje druge države članice.
   Članak 4.
   Adresati
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. listopada 2011.

            Za Komisiju

         Neelie KROES

            Potpredsjednica

      (1)  SL L 172, 2.7.2008., str. 15.

      (2)  SL L 149, 12.6.2009., str. 65.

      (3)  SL L 108, 24.4.2002., str. 21.


title: 98/533/EZ: Odluka Komisije od 3. rujna 1998. o zajedničkom tehničkom propisu za pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN) koje rade u frekvencijskim pojasevima 1,6/2,4 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS) (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 2375)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 047

               HR

               Službeni list Europske unije

               13

         31998D0533

               L 247/11

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               03.09.1998.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 3. rujna 1998.
   o zajedničkom tehničkom propisu za pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN) koje rade u frekvencijskim pojasevima 1,6/2,4 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS)
   (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 2375)
   (Tekst značajan za EGP)
   (98/533/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti (1), a posebno njezin članak 7. stavak 2. drugu alineju,
   budući da je Komisija usvojila mjeru za određivanje vrste opreme za satelitske zemaljske postaje za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao i povezanu izjavu o području primjene u skladu s člankom 7. stavkom 2. prvom alinejom;
   budući da treba donijeti odgovarajuće usklađene norme ili njihove dijelove za provedbu bitnih zahtjeva koji se trebaju pretvoriti u zajedničke tehničke propise;
   budući da je podnesen prijedlog Odboru za odobravanje telekomunikacijske opreme (ACTE) u skladu s člankom 29. stavkom 2.;
   budući da je zajednički tehnički propis koji treba donijeti ovom Odlukom u skladu s mišljenjem ACTE-a,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Ova se Odluka primjenjuje na opremu za satelitske zemaljske postaje obuhvaćenu usklađenom normom navedenom u članku 2. stavku 1.
   2.   Ovom se Odlukom utvrđuje zajednički tehnički propis za pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN) koje rade u frekvencijskim pojasevima 1,6/2,4 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS).
   Članak 2.
   1.   Zajednički tehnički propis uključuje usklađenu normu koju je pripremilo odgovarajuće normizacijsko tijelo i pritom, u mjeri u kojoj je to moguće, primijenilo bitne zahtjeve navedene u članku 17. Direktive 98/13/EZ. Upućivanje na normu navedeno je u Prilogu.
   2.   Oprema za satelitske zemaljske postaje obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom navedenim u stavku 1., mora ispunjavati bitne zahtjeve navedene u članku 5. točki (a) Direktive 98/13/EZ i mora ispunjavati zahtjeve svih drugih primjenljivih direktiva, a posebno direktiva Vijeća 73/23/EEZ (2) i 89/336/EEZ (3).
   Članak 3.
   Za opremu za satelitske zemaljske postaje obuhvaćenu člankom 1. stavkom 1. ove Odluke prijavljena tijela određena za provedbu postupaka navedenih u članku 10. Direktive 98/13/EZ upotrebljavaju ili osiguravaju uporabu usklađene norme navedene u Prilogu nakon stupanja na snagu ove Odluke.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 3. rujna 1998.

            Za Komisiju

         Martin BANGEMANN

            Član Komisije

      (1)  SL L 74, 12.3.1998., str. 1.

      (2)  SL L 77, 26.3.1973., str. 29.

      (3)  SL L 139, 23.5.1989., str. 19.
   PRILOG

      Upućivanje na primjenljivu usklađenu normu

   Usklađena norma navedena u članku 2. ove Odluke je:
   Satellite Personal Communications Networks (S-PCN); Mobile Earth Stations (MESs), including handheld earth stations, for S-PCN in the 1,6/2,4 GHz bands under the Mobile Satellite Service (MSS)
   Terminal essential requirements
   [Satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN); Pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za S-PCN u pojasevima 1,6/2,4 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS)
   Bitni zahtjevi za terminalne uređaje]
   ETSI
   Europski institut za telekomunikacijske norme
   Tajništvo ETSI-ja
   TBR 41 — veljača 1998.
   (bez predgovora)

      Dodatne informacije

   Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1).
   Gore navedena usklađena norma izrađena je prema mandatu izdanom u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ.
   Puni tekst gore navedene usklađene norme može se dobiti na adresama:

                           Europski institut za telekomunikacijske norme

                           650, route des Lucioles

                           F-06921 Sophia Antipolis Cedex

                           Europska komisija

                           DGXIII/A/2 — (BU 31, 1/7)

                           Rue de la Loi/Wetstraat 200

                           B-1049 Bruxelles

         ili od bilo koje druge organizacije odgovorne za stavljanje na raspolaganje normi ETSI-ja, čiji se popis može naći na internetskoj adresi www.ispo.cec.be.

      (1)  SL L 109, 26.4.1983., str. 8.


Odluka Komisije od 07/03/2013 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.6807 - MERCURIA ENERGY ASSET MANAGEMENT / SINOMART KTS DEVELOPMENT / VESTA TERMINALS) prema Uredbi Vijeća (EZ) No 139/2004 (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)


title: 83/234/EEZ: Odluka Komisije od 29. travnja 1983. o objektima u Republici Turskoj iz kojih države članice mogu odobriti uvoz svježeg mesa u Zajednicu

text:
               03/Sv. 017

               HR

               Službeni list Europske unije

               15

         31983D0234

               L 127/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.04.1983.

      ODLUKA KOMISIJE

   od 29. travnja 1983.
   o objektima u Republici Turskoj iz kojih države članice mogu odobriti uvoz svježeg mesa u Zajednicu
   (83/234/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 72/462/EEZ od 12. prosinca 1972. o problemima zdravlja i veterinarskoj inspekciji pri uvozu goveda, svinja i svježeg mesa iz trećih zemalja (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 83/91/EEZ (2), a posebno njezine članke 4. stavak 1. i 18. stavak 1. točke (a) i (b),
   budući da objekti u trećim zemljama ne mogu biti odobreni za izvoz svježeg mesa u Zajednicu ako ne udovoljavaju općim i posebnim uvjetima predviđenim Direktivom 72/462/EEZ;
   budući da je Turska proslijedila, u skladu s člankom 4. stavkom 3. Direktive 72/462/EEZ, popis objekata odobrenih za izvoz u Zajednicu;
   budući da je nadzor Zajednice na licu mjesta pokazao da se slučaj tih objekata mora preispitati na temelju dopunskih informacija koje se odnose na njihove higijenske standarde i njihovu mogućnost da se brzo prilagode odgovarajućem zakonodavstvu Zajednice;
   budući da se u međuvremenu, kako bi se izbjeglo bilo kakvo naglo prekidanje postojećeg trgovinskog toka, tim objektima može odobriti privremeni nastavak izvoza svježeg mesa u one države članice koje su ga spremne prihvatiti;
   budući da je stoga nužno preispitati i, ako je to potrebno, izmijeniti ovu Odluku s obzirom na do sada poduzete mjere i postignuta poboljšanja;
   budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora,
   DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Podložno odredbama stavka 2., države članice zabranjuju uvoz svježeg mesa koje dolazi iz objekata u Turskoj.
   2.   Države članice mogu nastaviti odobravati, do 30. studenoga 1983. uvoz svježeg mesa koje dolazi iz objekata koje su službeno predložila turska nadležna tijela, od 14. ožujka 1983. na temelju članka 4. stavka 3. Direktive 72/462/EEZ, osim ako se donese suprotna odluka, u skladu s člankom 4. stavkom 1. gore navedene Direktive, prije 1. prosinca 1983.
   Komisija prosljeđuje popis tih objekata državama članicama.
   Članak 2.
   Ova se Odluka primjenjuje od 1. svibnja 1983.
   Članak 3.
   Ova će se Odluka ponovno pregledati i ako bude nužno, izmijeniti prije 1. listopada 1983.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 1983.

            Za Komisiju

         Poul DALSAGER

            Član Komisije

      (1)  SL L 302, 31.12.1972., str. 28.

      (2)  SL L 59, 5.3.1983., str. 34.