title: (2014/184/EU): Provedbena odluka Komisije оd 2. travnja 2014. o izuzimanju određenih usluga u poštanskom sektoru u Austriji od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2093)  Tekst značajan za EGP

text:
               4.4.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 101/4

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
   оd 2. travnja 2014.
   o izuzimanju određenih usluga u poštanskom sektoru u Austriji od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2093)

   (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/184/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (1), a posebno njezin članak 30. stavke 5. i 6.
   budući da:
   I.   ČINJENICE

               (1)

               Dana 1. listopada 2013. društvo Österreichische Post AG. (dalje u tekstu „Austrijska pošta”) elektroničkom je poštom poslalo Komisiji zahtjev u skladu s člankom 30. stavkom 5. Direktive 2004/17/EZ. U skladu s prvim podstavkom članka 30. stavka 5. te Direktive, Komisija je dopisom od 18. listopada 2013. o tome obavijestila austrijska tijela. Komisija je zatražila dodatne informacije od austrijskih tijela elektroničkom poštom od 5. prosinca 2013., a od podnositelja zahtjeva elektroničkom poštom od 4. studenoga 2013., 28. studenoga 2013., 10. siječnja 2014. i 13. siječnja 2014. Elektroničkom poštom od 18. prosinca 2013. primljene su dodatne informacije od austrijskih tijela, a od podnositelja zahtjeva elektroničkom poštom od 8. studenoga 2013., 2. prosinca 2013. i 14. siječnja 2014.

               (2)

               Zahtjev se odnosi na određene poštanske usluge te na određene usluge koje nisu poštanske usluge, a obje pruža Austrijska pošta na državnom području Austrije. Predmetne usluge opisane su u zahtjevu kako slijedi:

                           (a)

                           poštanske usluge za adresirane pismovne pošiljke među poslovnim korisnicima (dalje u tekstu „B2B”) i između poslovnih korisnika i privatnih korisnika (dalje u tekstu „B2C”) na nacionalnoj razini („domaće” i „ulazne”);

                           (b)

                           poštanske usluge za adresirane pismovne pošiljke među privatnim korisnicima (dalje u tekstu „C2C”) i između privatnih korisnika i poslovnih korisnika (dalje u tekstu „C2B”) na nacionalnoj razini („domaće” i „ulazne”);

                           (c)

                           poštanske usluge za adresirane, međunarodne („izlazne”) pismovne pošiljke B2B i B2C (dalje u tekstu „B2X”) te C2B i C2C (dalje u tekstu „C2X”);

                           (d)

                           poštanske usluge za adresirane promidžbene pismovne pošiljke na nacionalnoj i međunarodnoj razini;

                           (e)

                           poštanske usluge za neadresirane promidžbene pismovne pošiljke na nacionalnoj i međunarodnoj razini;

                           (f)

                           poštanske usluge za adresirane i neadresirane časopise;

                           (g)

                           usluge upravljanja urudžbenim uredima;

                           (h)

                           usluge s dodanom vrijednošću povezane s elektroničkim medijima, koje u cijelosti pružaju takvi mediji;

                           (i)

                           filatelija – posebne poštanske marke;

                           (j)

                           financijske usluge.

         II.   PRAVNI OKVIR

               (3)

               Člankom 30. Direktive 2004/17/EZ predviđa se da ugovori kojima se namjerava omogućiti obavljanje jedne od djelatnosti na koje se primjenjuje Direktiva 2004/17/EZ nisu predmet te Direktive ako je u državi članici u kojoj se ta djelatnost obavlja ona izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen. Izravno izlaganje tržišnom natjecanju ocijenjeno je na temelju objektivnih kriterija, uzimajući u obzir posebne značajke predmetnog sektora. Smatra se da pristup tržištu nije ograničen ako je država članica provela i primijenila odredbe relevantnog zakonodavstva Unije kojim se otvara određeni sektor ili jedan njegov dio. To je zakonodavstvo navedeno u Prilogu XI. Direktivi 2004/17/EZ u kojem se, za poštanski sektor, upućuje na Direktivu 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2).

               (4)

               Austrija je provela i primijenila Direktivu 97/67/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2002/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktivom 2008/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). Nijedna od usluga na koje se odnosi ovaj zahtjev nije bila rezervirana u vrijeme zahtjeva. S obzirom na to da je Austrija dosegnula stupanj otvaranja tržišta utvrđen u zakonodavstvu i naveden u Prilogu XI. Direktivi 2004/17/EZ, treba smatrati da pristup tržištu nije ograničen u skladu s prvim podstavkom članka 30. stavka 3. te Direktive.

               (5)

               Izravno izlaganje tržišnom natjecanju na određenom tržištu treba procijeniti na temelju više kriterija, od kojih nijedan nije odlučujući sam po sebi. Za tržišta koja su predmet ove Odluke, tržišni udjel glavnih sudionika na predmetnom tržištu kriterij je koji je potrebno uzeti u obzir. Drugi bi kriterij mogao biti stupanj koncentracije na tim tržištima. S obzirom na to da se uvjeti za razne djelatnosti na koje se odnosi ova Odluka razlikuju, za ispitivanje konkurentne situacije trebalo bi uzeti u obzir različite situacije na različitim tržištima.

               (6)

               Iako bi se u određenim slučajevima mogla razmotriti uža ili šira definicija tržišta, precizna definicija mjerodavnog tržišta može ostati otvorena za potrebe ove Odluke u mjeri u kojoj rezultat analize ostaje isti neovisno o tome temelji li se na užoj ili široj definiciji.

               (7)

               Ovom Odlukom ne dovodi se u pitanje primjena pravila o tržišnom natjecanju. Konkretno, kriteriji i metodologija koje se upotrebljavalo za ocjenu izravnog izlaganja tržišnom natjecanju u skladu s člankom 30. Direktive 2004/17/EZ nisu nužno istovjetni onima upotrebljavanima za ocjenu u skladu s člankom 101. ili 102. Ugovora ili Uredbom Vijeća (EZ) br. 139/2004 (5).

         III.   OCJENA

               (8)

               Treba imati na umu da je cilj ove Odluke utvrditi jesu li usluge na koje se odnosi zahtjev izložene razini tržišnog natjecanja (na tržištima kojima pristup nije ograničen u smislu članka 30. Direktive 2004/17/EZ) kojom će se osigurati da se, isto tako i u nedostatku discipline koja proizlazi iz detaljnih pravila o nabavi utvrđenih u Direktivi 2004/17/EZ, javna nabava za obavljanje predmetnih djelatnosti provede na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se kupcima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije.

               (9)

               U tom bi smislu trebalo ponoviti da definirana proizvodna tržišta općenito karakterizira prisutnost više subjekata. Međutim, u skladu s dostupnim informacijama, od tih je subjekata samo Austrijska pošta naručitelj u smislu Direktive 2004/17/EZ. Nabava konkurenata Austrijskoj pošti u svrhu obavljanja djelatnosti na koje se ova Odluka odnosi ne podliježe odredbama Direktive 2004/17/EZ. Dakle, za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, analiza tržišta neće biti usmjerena na opći stupanj tržišnog natjecanja na predmetnom tržištu, već će se ocijeniti jesu li djelatnosti Austrijske pošte izložene tržišnom natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen.

               (10)

               U svojoj je praksi (6) Komisija smatrala da su tržišta za usluge dostave pošte i svi njihovi segmenti nacionalni po opsegu. Ta se segmentacija uglavnom temelji na činjenici da se takve usluge pružaju na nacionalnoj razini. Stajalište podnositelja zahtjeva u skladu je s tom praksom Komisije.

               (11)

               S obzirom na to da u pogledu usluga dostave pošte nema znakova koji bi upućivali na širi ili manji geografski opseg tržišta, za potrebe procjene jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 30. stavka 1. Direktive 2004/17/EZ i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, smatra se da je mjerodavno geografsko tržište državno područje Austrije.

               (12)

               Što se tiče drugih usluga koje nisu poštanske usluge i na koje se odnosi ovaj zahtjev, podnositelj smatra da su tržišta nacionalna po opsegu. S obzirom na to da su usluge na koje se odnosi zahtjev domaće usluge, za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, smatra se da je mjerodavno geografsko tržište državno područje Austrije.

               (13)

               Komisija je u svojoj prethodnoj praksi smatrala da se tržište za usluge dostave pošte može segmentirati kako slijedi:

                           (a)

                           domaća i prekogranična pošta (7);

                           (b)

                           ulazne prekogranične poštanske usluge i izlazne prekogranične poštanske usluge (8);

                           (c)

                           poslovna pošta i pošta za privatne korisnike (9);

                           (d)

                           adresirana i neadresirana pošta (10).

      Poštanske usluge za adresirane pismovne pošiljke B2X na nacionalnoj razini („domaće” i „ulazne”)

               (14)

               U skladu sa zahtjevom, proizvodno tržište poštanskih usluga za adresirane pismovne pošiljke B2X sastoji se uglavnom od transakcijske pošte i promidžbene pošte. Transakcijska pošta definira se kao komunikacija među poduzećima ili između poduzeća i pojedinaca, koja se odnosi na ugovore/pružanje robe i usluga koji su u tijeku. Među primjerima transakcijske pošte računi su koje šalju komunalna poduzeća, obrasci za plaćanja, mjesečni bankovni izvatci koje šalju banke itd. U Austriji se 74 % sve transakcijske pošte sastoji od računa ili financijskih izvještaja (11). Računi se primateljima mogu poslati elektronički (e-fakturiranje) ili poštanskom dostavom.

               (15)

               Podnositelj zahtjeva tvrdi da je način dostave poslovne pošte tehnološki neutralan, što znači da oba načina dostave – elektronički i poštanski – pripadaju istom mjerodavnom tržištu. Ta tvrdnja nije u skladu s prethodnim odlukama Komisije.

               (16)

               Uzimajući u obzir trenutačno pravno i činjenično stanje u Austriji, austrijska su tijela bila pozvana (12) na očitovanje u vezi sa zamjenjivosti elektroničke i poštanske dostave; točnije, o definiciji mjerodavnog proizvodnog tržišta. Austrijska tijela nisu mogla pružiti dodatne informacije (13) kojima bi se potkrijepile tvrdnje podnositelja zahtjeva.

               (17)

               Valja napomenuti da bi u skladu s pravilima Unije o tržišnom natjecanju zamjenjivost, među ostalim, trebalo analizirati na temelju značajki, cijena i predviđene upotrebe proizvoda.

               (18)

               Podnositelj zahtjeva tvrdi da je raširenost interneta i širokopojasne mreže u Austriji vrlo visoka, čime se omogućuje zamjena poštanske dostave elektroničkim komunikacijskim sredstvima. Međutim, da bi se mogao slati i/ili primati, na primjer, elektronički račun kojim se omogućuje automatizirana obrada, može biti potrebna dodatna infrastruktura, posebno u slučaju B2B e-računâ. Takva infrastruktura može podrazumijevati upotrebu vanjskog pružatelja usluga ili posebne unutarnje aplikacije (14), upotrebu elektroničkog potpisa itd. Osim toga, u skladu s informacijama na raspolaganju Komisije, upotreba e-fakturiranja može se povezati s nizom usluga s dodanom vrijednošću (npr. njome se omogućuje automatizirana obrada, omogućuje se financiranje plaćanja trećih osoba – takozvano financiranje lanca opskrbe itd.) i prednosti (npr. manji troškovi, kako za pošiljatelja, tako i za primatelja, manje vrijeme obrade i plaćanja, manji troškovi pohrane, omogućeno davanje popusta ako se umjesto papirnatih računa upotrebljava e-fakturiranje itd.). S obzirom na prethodno navedeno, čini se da se značajke i predviđena upotreba papirnatih računa i e-fakturiranja znatno razlikuju.

               (19)

               Što se tiče e-fakturiranja, Komisija navodi da je, počevši od siječnja 2014., ono postalo obvezno de jure na saveznoj razini u odnosima između poslovnih korisnika i vlade. U ovom slučaju pitanje zamjenjivosti nije presudno jer pošiljatelji nemaju mogućnost odabrati poštansku dostavu. Uz to, mogu se pronaći i druge slične situacije gdje su e-računi postali obvezni de facto uslijed zahtjeva velikih korisnika ili velikih dobavljača (15).

               (20)

               Podnositelj zahtjeva proveo je analizu testom hipotetičnog monopolista upotrebom podataka istraživanja koji su prikupljeni od 451 austrijskog poduzeća. Istraživanjem je bio obuhvaćen niz neizravnih pitanja čiji je cilj bio ispitati navike upotrebe papirne i elektroničke pošte s pomoću tehnike objedinjene analize. Rezultati bi podrazumijevali da bi se [… %]-tnim (16) povećanjem poštanske cijene potražnja za slanjem pisama umanjila za [… %]. Iako bi ti rezultati podrazumijevali da su papirna i elektronička pošta obuhvaćene istim mjerodavnim tržištem, postoje neki tehnički aspekti koncepta istraživanja zbog kojih se dovodi u pitanje valjanost rezultata. Na primjer, niz značajki za definiranje proizvoda odabran je na način kojim se može izazvati više naklonjenosti prema elektroničkim sredstvima komunikacije. Ne čini se da su sporne pretpostavke upotrebljavane u odgovarajućoj ekonomskoj literaturi pri primjeni tehnike objedinjene analize te nije moguće izmjeriti njihov učinak na procijenjeno smanjenje od [… %].

               (21)

               Podnositelj zahtjeva dostavio je i dijagrame (17) o tokovima količina i cijena (18) koji upućuju na puno manju osjetljivost količina na cijenu u odnosu na onu navedenu u analizi istraživanja. Kako bi se pojasnilo to očito proturječje, od podnositelja zahtjeva zatraženo je da dostavi stvarne podatke upotrebljavane za izradu dijagrama i da kvantificira osjetljivost potražnje. Osjetljivost potražnje koju je podnositelj zahtjeva izračunao upotrebljavajući stvarne podatke bila je u rasponu između [… %] i [… %], ovisno o upotrijebljenoj tehnici. Unatoč tomu, za dobivanje tih rezultata podnositelj zahtjeva nije upotrijebio standardnu ekonometrijsku analizu (19). Preliminarni rezultati posebne analize koju su provele naše službe upotrebljavajući isti niz podataka i standardne ekonometrijske tehnike za procjenu potražnje u ekonomskoj literaturi upućuju na to da bi osjetljivost količina na promjenu cijene mogla biti na niskoj razini od čak [… %].

               (22)

               Stoga ne postoje čvrsti i konačni dokazi da su elektronička korespondencija i dostava poštom stvarna zamjenska rješenja.

               (23)

               Korisnici, kako poslovni, tako i privatni, koji ne mogu ili se ne žele prebaciti na elektroničku komunikaciju ostaju segmentirano, ograničeno tržište na kojem će usluge vjerojatno pružati samo podnositelj zahtjeva. Austrijska pošta trenutačno drži veliku većinu tržišta za papirnatu poštu (20). Fiksni troškovi ulaska na tržište i rada mreže potrebni za pružanje usluge mogu se smatrati preprekom ulasku i tržišnom natjecanju. Malo je vjerojatno da će ovaj položaj Austrijske pošte biti pobijen u situaciji sve manjeg budućeg tržišta, gdje bi potencijalni novi sudionici mogli očekivati, u usporedbi s trenutačnim tržišnim uvjetima, da će imati još više poteškoća u ostvarivanju dobiti s obzirom na količinu fiksnih troškova koje je potrebno povratiti. U toj gotovo monopolističkoj situaciji ne može se pretpostaviti da bi nacionalni sudionik imao snažne poticaje ili ograničenja koja bi ga prisilila da se ponaša konkurentno u javnoj nabavi svojih izvora.

               (24)

               Austrijska pošta bila bi u mogućnosti prenijeti povećanje troškova na korisnike (21) koji, s obzirom na njihovu inherentnu naklonjenost poštanskoj dostavi, ne bi imali drugog izbora nego preuzeti povećanje cijene. Iz istog razloga očit dominantan položaj Austrijske pošte ne jamči da će se potencijalna umanjenja troškova prenijeti na potrošače.

               (25)

               Tvrdnja podnositelja zahtjeva da su elektronička i poštanska dostava obuhvaćene istim mjerodavnim tržištem stoga se ne može prihvatiti.

               (26)

               Dok je glavni učinak sve veće upotrebe elektroničkih sredstava komunikacije umanjenje ukupne veličine tržišta pismovnih pošiljaka, ne može se zaključiti da je elektroničkom komunikacijom uvedeno izravno tržišno natjecanje unutar tržišta poštanske dostave.

               (27)

               Moglo bi se razmotriti i daljnje razlikovanje na temelju vrste primatelja: u okviru segmenta B2X, razlikovanje između isporuka poslovnim korisnicima (B2B) i isporuka korisnicima (B2C) zbog toga što je za isporuku B2C potrebna gušća mreža nego za isporuke B2B.

               (28)

               Unatoč tomu, čini se da bi u oba scenarija (ako se B2B i B2C smatraju dvama odvojenim tržištima ili samo jednim tržištem B2X) rezultat ocjene konkurentne situacije bio jednak.

               (29)

               Podnositelj zahtjeva smatra da su poštanske usluge za domaće i ulazne adresirane pismovne pošiljke B2X (22) dio istog tržišta. S obzirom na to da bi rezultat ocjene bio jednak, bilo da ih razmatramo odvojeno ili u istom tržištu, za potrebe ove Odluke neće se praviti razlika, a precizna definicija mjerodavnog tržišta ostat će u tom smislu otvorena.

               (30)

               Na temelju prethodno navedenih informacija, za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, može se smatrati da se mjerodavno proizvodno tržište odnosi na tržište poštanskih usluga za adresirane pismovne pošiljke B2X, dok precizna definicija mjerodavnog tržišta može ostati otvorena.

               (31)

               U skladu s dostupnim informacijama (23), Austrijska pošta ima vrlo snažan položaj na tom tržištu s procijenjenim tržišnim udjelom od [… %].

               (32)

               Komisija napominje da je poštansko tržište potpuno liberalizirano od siječnja 2011., u skladu s Direktivom 2008/6/EZ i da je liberalizacija do sada rezultirala time da su konkurenti ostvarili zbirni procijenjeni tržišni udjel od samo [… %], čak i u najizravnije konkurentnom segmentu (usluge za adresirane pismovne pošiljke B2X).

               (33)

               Stoga se ne može zaključiti da je predmetna kategorija usluga izravno izložena tržišnom natjecanju u Austriji. U skladu s time se članak 30. stavak 1. Direktive 2004/17/EZ ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Austriji.

      Poštanske usluge za adresirane pismovne pošiljke C2X na nacionalnoj razini („domaće” i „ulazne”)

               (34)

               U slučaju poštanskih usluga za adresirane pismovne pošiljke C2X, podnositelj zahtjeva tvrdi i da oba načina dostave, elektronički i poštanski, pripadaju istom tržištu. Ta tvrdnja nije u skladu s prethodnim odlukama Komisije.

               (35)

               Austrijska tijela pozvana su (24) na očitovanje u vezi sa zamjenjivosti elektroničke i poštanske dostave u slučaju adresiranih pismovnih pošiljaka C2X; točnije, o definiciji mjerodavnog proizvodnog tržišta. Austrijska tijela nisu mogla pružiti dodatne informacije (25) kojima bi se potkrijepile tvrdnje podnositelja zahtjeva.

               (36)

               Podnositelj zahtjeva tvrdi da je raširenost interneta i širokopojasne mreže u Austriji vrlo visoka i da to podrazumijeva zamjenjivost poštanske dostave elektroničkim komunikacijskim sredstvima. Međutim, u skladu s novijim istraživanjem (26), gotovo 30 % stanovništva u Austriji nikada nije upotrebljavalo internet, oko 55 % stanovništva ne upotrebljava internetsko bankarstvo, a 75 % ne ispunjava administrativne obrasce na internetu.

               (37)

               Podnositelj zahtjeva nije dostavio dodatne empirijske dokaze kojima bi potkrijepio svoje tvrdnje i dokazao zamjenjivost.

               (38)

               Uzimajući u obzir prethodno navedeno, ne može se zaključiti da elektronička i poštanska dostava za adresirane pismovne pošiljke C2X pripadaju istom mjerodavnom tržištu.

               (39)

               Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, može se smatrati da se mjerodavno proizvodno tržište odnosi na poštanske usluge za adresirane pismovne pošiljke C2X.

               (40)

               U skladu s dostupnim informacijama (27), tržišni udjel Austrijske pošte bio je oko [… %].

               (41)

               Tržište je potpuno liberalizirano od siječnja 2011., u skladu s Direktivom 2008/6/EZ. Komisija napominje da je liberalizacija do sada rezultirala samo time da su konkurenti ostvarili zbirni procijenjeni tržišni udjel od samo [… %].

               (42)

               Stoga se ne može zaključiti da je predmetna kategorija usluga izravno izložena tržišnom natjecanju u Austriji. U skladu s time se članak 30. stavak 1. Direktive 2004/17/EZ ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Austriji.

      Prekogranične poštanske usluge za adresirane („izlazne”) pismovne pošiljke B2X i C2X

               (43)

               Podnositelj zahtjeva tvrdi da je i za ovo tržište način dostave prekogranične pošte tehnološki neutralan i da usluge dostave pošte elektronički i poštom pripadaju istom mjerodavnom tržištu. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti, u osnovi zbog istih razloga opisanih u pogledu poštanskih usluga za domaće i ulazne adresirane pismovne pošiljke B2X i C2X.

               (44)

               U prethodnim odlukama Komisije (28) razlikuju se usluge povezane s ulaznom prekograničnom poštom i usluge povezane s izlaznom prekograničnom poštom.

               (45)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 29., za potrebe ove Odluke ulazne poštanske usluge smatrale su se dijelom domaćeg tržišta za poštanske usluge za adresirane pismovne pošiljke B2X odnosno C2X. Stoga će se mjerodavnim tržištem smatrati samo izlazne poštanske usluge.

               (46)

               Tržišno natjecanje za prekograničnu pismovnu poštu vrlo je različito za privatne osobe i za poduzeća. Privatne osobe općenito nemaju stvarnog izbora, nego moraju slati međunarodnu poštu svojim nacionalnim pružateljem univerzalnih usluga. Količine koje šalju privatne osobe uglavnom su premale da bi predstavljale poticaj novim sudionicima na tržištu.

               (47)

               Navedeno je da konkurentna situacija ovisi i o veličini/stanovništvu svakog grada zbog činjenice da pružatelji prekograničnih usluga ne održavaju pristupnu mrežu diljem države, već obično prikupljaju poštu izravno u prostorima korisnika.

               (48)

               U prethodnoj praksi Komisije (29) napravljena je razlika između prekograničnih poštanskih usluga za tržište adresiranih pismovnih pošiljaka B2X i prekograničnih poštanskih usluga za tržište adresiranih pismovnih pošiljaka C2X.

               (49)

               Nema dokaza da je situacija u Austriji drukčija, stoga će se za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja razmotriti dva odvojena proizvodna tržišta, odnosno prekogranične poštanske usluge za izlazne adresirane pismovne pošiljke B2X i prekogranične poštanske usluge za izlazne adresirane pismovne pošiljke C2X.

               (50)

               Austrijska pošta nije mogla pružiti detaljne informacije (30) o svojim relevantnim udjelima na svakom tržištu ni tržišne udjele svojih glavnih konkurenata. U nedostatku informacija o razini tržišnog natjecanja na svakom od tih tržišta nije moguće zaključiti da su ispunjeni uvjeti za dodjelu izuzeća u skladu s člankom 30. stavkom 1. Direktive 2004/17/EZ za prekogranične poštanske usluge za izlazne adresirane pismovne pošiljke B2X i prekogranične poštanske usluge za izlazne adresirane pismovne pošiljke C2X u Austriji. U skladu s time se članak 30. stavak 1. Direktive 2004/17/EZ ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Austriji.

      Poštanska usluga za adresirane promidžbene pismovne pošiljke na nacionalnoj i međunarodnoj razini

               (51)

               Adresirana promidžbena pošta definirana je kao pošta koja sadržava isključivo promidžbeni, marketinški ili reklamni materijal te sadržava jednaku poruku. Ta vrsta promidžbene pošte, koja može biti adresirana na poduzeća ili privatne osobe, mora sadržavati ime i adresu korisnika te pristanak korisnika na primanje takvih informacija.

               (52)

               Podnositelj zahtjeva tvrdi da tržište za adresiranu promidžbenu poštu može potpadati pod tržište za poštanske usluge za adresirane pismovne pošiljke B2X, no za to nije dostavio nikakve empirijske dokaze. Tvrdnja podnositelja zahtjeva nije u skladu s Odlukom Komisije 2007/564/EZ (31).

               (53)

               Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, može se smatrati da se mjerodavno proizvodno tržište odnosi na poštansku uslugu za adresirane promidžbene pismovne pošiljke.

               (54)

               Prema podnositelju zahtjeva (32), njegov je udjel na tržištu za adresirane promidžbene pismovne pošiljke [… %].

               (55)

               Poštansko tržište za adresirane promidžbene pismovne pošiljke potpuno je liberalizirano od siječnja 2011. Komisija napominje da je liberalizacija do sada rezultirala time da su konkurenti ostvarili ukupan zbirni procijenjeni tržišni udjel od samo [… %].

               (56)

               Stoga se ne može zaključiti da je predmetna kategorija usluga izravno izložena tržišnom natjecanju u Austriji. U skladu s time se članak 30. stavak 1. Direktive 2004/17/EZ ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Austriji.

      Poštanske usluge za neadresirane promidžbene pismovne pošiljke, na nacionalnoj i međunarodnoj razini

               (57)

               Obilježje je neadresirane promidžbene pošte nepostojanje posebne odredišne adrese. To je nezatražena promidžbena pošta, koja podliježe određenim kriterijima kao što su: jedinstvena težina, format, sadržaj i izgled za distribuciju skupini primatelja.

               (58)

               Podnositelj zahtjeva definira mjerodavno proizvodno tržište za neadresiranu promidžbu kao tržište kojim je obuhvaćeno oglašivanje u drugim medijima kao što je oglašivanje u dnevnim časopisima te tjednim regionalnim časopisima. Početna je točka bila činjenica da je 2009. austrijski Sud za kartele prihvatio (33) da se i izravno oglašivanje i neadresirano oglašivanje mogu smatrati dijelom istog mjerodavnog tržišta časopisa u slobodnoj distribuciji. Međutim, sud je zamjenjivost priznao samo za velike korisnike (npr. velike trgovce) i napravio je nekoliko razlika u odnosu na mjerodavno geografsko tržište (ovisno o tipu upotrijebljene promidžbene kampanje: lokalno, regionalno i nacionalno).

               (59)

               Podnositelj zahtjeva proširio je taj zaključak na sve časopise i pretpostavio da je dostava besplatne/neadresirane pošte konkurentna oglašivanju u svim časopisima. Podnositelj zahtjeva proveo je analizu testom hipotetičnog monopolista upotrebom podataka istraživanja koji su prikupljeni od 248 subjekata. Rezultati testova uzeti su u obzir na odgovarajući način. Međutim, dalekosežno tumačenje podnositelja zahtjeva odluke austrijskog Suda za kartele nije u skladu s prethodnim odlukama Komisije (34), prema kojima se razne vrste medija (elektronički, televizijski, radijski ili tiskani) međusobno nadopunjuju, a nisu međusobno zamjenjivi.

               (60)

               Austrijska su tijela bila pozvana (35) na očitovanje u vezi s predloženom definicijom tržišta za tržište neadresirane promidžbe, uzimajući u obzir na odgovarajući način prethodno navedenu odluku Suda za kartele i trenutačno pravno i činjenično stanje u Austriji. Austrijska tijela nisu mogla pružiti dodatne informacije (36) kojima bi se potkrijepile tvrdnje podnositelja zahtjeva.

               (61)

               Stoga se smatralo da informacije koje su trenutačno dostupne Komisiji nisu bile dovoljno uvjerljive kako bi potkrijepile definiciju tržišta koju je predložio podnositelj zahtjeva.

               (62)

               Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, mjerodavno proizvodno tržište definirano je stoga kao poštanske usluge za neadresirane promidžbene pismovne pošiljke.

               (63)

               Prema podnositelju zahtjeva (37), njegov je udjel na tržištu za neadresirane promidžbene pismovne pošiljke [… %]. Podnositelj zahtjeva nije mogao pružiti informacije o tržišnim udjelima svojih glavnih konkurenata. Međutim, u skladu s dostupnim informacijama, većina konkurenata nema nacionalnu pokrivenost.

               (64)

               Stoga se ne može zaključiti da je predmetna kategorija usluga izravno izložena tržišnom natjecanju u Austriji. U skladu s time se članak 30. stavak 1. Direktive 2004/17/EZ ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Austriji.

      Poštanske usluge za standardnu dostavu adresiranih i neadresiranih časopisa

               (65)

               U Odluci 2007/564/EZ napravljena je razlika između rane dostave časopisa i standardne dostave.

               (66)

               Podnositelj zahtjeva ne obavlja djelatnost rane dostave časopisa (38), ali obavlja djelatnost standardne dostave časopisa.

               (67)

               Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, mjerodavno proizvodno tržište odnosi se na poštanske usluge za standardnu dostavu za adresirane i neadresirane časopise.

               (68)

               Austrijska pošta ima tržišni udjel od [… %] na tom tržištu (39). Glavni su konkurenti nacionalne ili regionalne mreže koje organiziraju izdavači, a koji kućanstvima dostavljaju adresirane i neadresirane časopise. Međutim, ti konkurenti zajedno imaju skupni tržišni udjel od samo [… %].

               (69)

               Stoga se ne može zaključiti da je predmetna kategorija usluga izravno izložena tržišnom natjecanju u Austriji. U skladu s time se članak 30. stavak 1. Direktive 2004/17/EZ ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Austriji.

      Usluge upravljanja urudžbenim uredima

      Usluge urudžbenog ureda („upravljanje urudžbenim uredom”)

               (70)

               Upravljanje urudžbenim uredom korisnicima nudi rješenje za obradu pošte unutar organizacije. Ovisno o odgovarajućoj potražnji, razrađena su prilagođena rješenja koja uključuju eksternalizaciju pojedinih aktivnosti ili čak cjelokupne obrade pošte.

               (71)

               U tržište za usluge urudžbenog ureda uključene su sve usluge kojima se pruža potpora povezana s unutarnjom obradom pošte unutar poduzeća. Ti se unutarnji procesi često eksternaliziraju trećim stranama kako bi se povećala učinkovitost, a te ih treće strane često kombiniraju s dodatnim aktivnostima kako bi u najboljoj mogućoj mjeri iskoristile sposobnost osoba koje obavljaju tu aktivnost. To je razlog zašto se uz usluge obrade pošte pružaju razne uredske usluge kao što su skeniranje, umnožavanje i telefonske usluge.

               (72)

               Usluge urudžbenog ureda mogu se pružiti u obliku leasinga osoblja ili ugovora o uslugama. Stoga tržište obuhvaća obavljanje aktivnosti u obliku ugovora o uslugama, kao i privremeno zapošljavanje (staff leasing). Podnositelj zahtjeva pruža te usluge u obliku ugovora o uslugama.

               (73)

               Ako se upotrijebi tržišna definicija usluga upravljanja urudžbenim uredima na temelju prethodnih stavaka, kojom se ne dovodi u pitanje pravo tržišnog natjecanja, Austrijska pošta imala je u skladu sa zahtjevom (40) udjel od [… %] u 2010., [… %] u 2011. i [… %] u 2012.

               (74)

               Skupni tržišni udjel prvih dvaju konkurenata iznosio je [… %] u 2010. i 2011. i [… %] u 2012. Na toj razini oni mogu izvršiti znatan konkurentski pritisak na Austrijsku poštu.

               (75)

               Čimbenike navedene u dvjema prethodno navedenim uvodnim izjavama stoga treba uzeti kao pokazatelje izravnog izlaganja Austrijske pošte tržišnom natjecanju.

      Tiskarske usluge

               (76)

               Tiskarske usluge definirane su kao tisak, umetanje u omotnice, logistika i obrada materijala koji su potrebni za poslovne procese koji se ponavljaju (računi, podsjetnici, skupna pisma, zapisnici i platne liste).

               (77)

               Kako bi se povećala isplativost, poduzeća često eksternaliziraju takve unutarnje procese.

               (78)

               Postoji tržište za postupke elektroničkog i digitalnog tiska gdje korisnici elektronički prenose podatke za tisak, a sve daljnje usluge za tisak, presavijanje, umetanje, umetanje u omotnice itd. pruža pružatelj usluge. Na taj način korisnik ne mora kupiti strojeve potrebne za takve usluge.

               (79)

               Ako se upotrijebi tržišna definicija tiskarskih usluga na temelju prethodnih stavaka, kojom se ne dovodi u pitanje pravo tržišnog natjecanja, Austrijska pošta imala je u skladu sa zahtjevom (41) tržišni udjel od [… %] u 2010. i 2011. i [… %] u 2012.

               (80)

               Mjerodavno austrijsko tržište vrlo je rascjepkano. Na ovome tržištu sudjeluje niz poduzeća. Međutim, samo jedan konkurent drži tržišni udjel od više od [… %].

               (81)

               Čimbenike navedene u dvjema prethodno navedenim uvodnim izjavama stoga treba uzeti kao pokazatelje izravnog izlaganja Austrijske pošte tržišnom natjecanju.

      Usluge s dodanom vrijednošću povezane s elektroničkim medijima, koje u cijelosti pružaju takvi mediji

      Usluge prodaje adresa, podataka i uspoređivanja („trgovanje adresama”)

               (82)

               Podnositelj zahtjeva pruža niz usluga u vezi s podacima o adresama poduzećima koja žele imati podatke bolje kvalitete o popisima adresa svojih korisnika.

               (83)

               Ako se upotrijebi tržišna definicija trgovanja adresama na temelju prethodnih stavaka, kojom se ne dovodi u pitanje pravo tržišnog natjecanja, Austrijska pošta imala je u skladu s dostupnim informacijama (42) tržišni udjel od [… %] u 2010., [… %] u 2011. i [… %] u 2012. Najveći konkurent imao je tržišni udjel od [… %] koji se od 2010. stalno povećava.

               (84)

               Prethodno navedene čimbenike stoga treba uzeti kao pokazatelje izravnog izlaganja Austrijske pošte tržišnom natjecanju.

      Elektronička pošta

               (85)

               Austrijska pošta aktivna je na tržištu elektroničkih komunikacija, gdje nudi usluge kao što je otpremni modul (potpuno automatizirana, sigurna dostava pisanih dokumenata pojedinim osobama); e-fakturiranje; e-platna lista (platne liste koje se proizvode izravno iz sustava obračunavanja plaća i zaposlenicima stavljaju na raspolaganje internetskim bankarstvom). Glavni dio poslovanja na tržištu elektroničke pošte čine e-računi.

               (86)

               Ako se upotrijebi tržišna definicija elektroničke pošte na temelju prethodnih stavaka, kojom se ne dovodi u pitanje pravo tržišnog natjecanja, u skladu s dostupnim informacijama (43) podnositelj zahtjeva imao je tržišni udjel od [… %] u 2010., [… %] u 2011. i [… %] u 2012.

               (87)

               Prethodno navedene čimbenike stoga treba uzeti kao pokazatelje izravnog izlaganja Austrijske pošte tržišnom natjecanju.

      Filatelističke usluge

               (88)

               Za potrebe ove Odluke i u skladu s prethodnom praksom Komisije (44), filatelističke usluge definirane su kao „prodaja marki i proizvoda srodnih markama većinom kolekcionarima marki i, u ograničenoj mjeri, kupcima poklona i suvenira”.

               (89)

               Austrijska pošta društvo je odgovorno za izdavanje novih posebnih austrijskih poštanskih marki. Strani pružatelji poštanskih usluga izdaju i posebne marke za filatelističko tržište. Međutim, filatelističko tržište nije ograničeno na izdavanje novih poštanskih marki, već je njime obuhvaćena i trgovina markama dražbenih kuća i trgovaca markama te internetska prodaja i dražbe.

               (90)

               Procijenjen (45) tržišni udjel Austrijske pošte na cjelokupnom tržištu filatelističkih usluga, pri čemu se definicijom tržišta ne dovodi u pitanje pravo tržišnog natjecanja, iznosio je [… %] u 2010., [… %] u 2011. i [… %] u 2012.

               (91)

               Taj se faktor stoga treba uzeti kao pokazatelj izravnog izlaganja tržišnom natjecanju za filatelističke usluge.

      Financijske usluge

               (92)

               U skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (c) Direktive 2004/17/EZ, pružanje financijskih usluga kako je definirano u četvrtoj alineji navedene točke (c) obuhvaćeno je tom Direktivom samo u onoj mjeri u kojoj te usluge pružaju subjekti koji pružaju i poštanske usluge u smislu točke (b) te odredbe.

               (93)

               Austrijska pošta pruža sljedeće financijske usluge:

                           (a)

                           u svoje ime: usluge platnog prometa – novčana naplata (pri dostavi paketa „Nachnahme” i usluge naplate dugova osoblja koje dostavlja poštu „Postauftrag”;

                           (b)

                           uime i za račun društva Bank fur Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (BAWAG PSK): podizanje gotovine i novčana štednja.

               (94)

               U skladu s prethodnim odlukama Komisije (46), za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, smatra se da su mjerodavna proizvodna tržišta: usluge platnog prometa, usluge podizanja gotovine i usluge za posredovanje štednim računima.

               (95)

               Austrijska pošta pruža usluge platnog prometa u svoje ime kako je navedeno u točki (a) uvodne izjave 93. Austrijska pošta ima tržišni udjel manji od [… %] i u pružanju takvih usluga natječe se s uslugama platnog prometa koje nude banke i financijske institucije, koje mogu stvoriti znatan konkurentni pritisak na Austrijsku poštu.

               (96)

               Te bi čimbenike stoga trebalo uzeti u obzir kao pokazatelj izravnog izlaganja tržišnom natjecanju za usluge platnog prometa koje Austrijska pošta nudi u svoje ime.

               (97)

               Austrijska pošta nije mogla dostaviti (47) podatke o svojim tržišnim udjelima i tržišnim udjelima svojih glavnih konkurenata za usluge koje se pružaju uime društva BAWAG PSK, odnosno za usluge podizanja gotovine i gotovinske štednje.

               (98)

               U nedostatku informacija o stupnju tržišnog natjecanja na svakom od tih proizvodnih tržišta za usluge pružene uime društva BAWAG PSK, nije moguće zaključiti da su ispunjeni uvjeti za dodjelu izuzeća u skladu s člankom 30. stavkom 1. Direktive 2004/17/EZ. Stoga se članak 30. stavak 1. te Direktive ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Austriji.

         IV.   ZAKLJUČCI

               (99)

               Uzimajući u obzir čimbenike ispitane u uvodnim izjavama 2. do 98., uvjet izravnog izlaganja tržišnom natjecanju utvrđen u članku 30. stavku 1. Direktive 2004/17/EZ treba smatrati ispunjenim u odnosu na sljedeće usluge koje se pružaju u Austriji:

                           (a)

                           usluge upravljanja urudžbenim uredom;

                           (b)

                           usluge dodane vrijednosti povezane s elektroničkim medijima, koje u cijelosti pružaju takvi mediji;

                           (c)

                           filatelističke usluge; i

                           (d)

                           usluge platnog prometa koje se pružaju u vlastito ime.

               (100)

               S obzirom na to da se uvjet neograničenog pristupa tržištu smatra ispunjenim, Direktiva 2004/17/EZ ne bi se trebala primjenjivati kad naručitelji dodjeljuju ugovore kojima je namjena omogućivanje pružanja usluga navedenih u točkama (a) do (d) uvodne izjave 99. u Austriji, ni kada su organizirani natječaji za obavljanje takvih djelatnosti u toj državi članici.

               (101)

               Ova se Odluka temelji na pravnom i činjeničnom stanju od listopada 2013. do siječnja 2014. kako proizlazi iz informacija koje su dostavili Austrijska pošta i austrijska tijela. Nju se može revidirati u slučaju da, uslijed znatnih promjena pravnog ili činjeničnog stanja, uvjeti za primjenjivost članka 30. stavka 1. Direktive 2004/17/EZ ne budu više ispunjeni.

               (102)

               Unatoč tomu, uvjet izravnog izlaganja tržišnom natjecanju utvrđen u članku 30. stavku 1. Direktive 2004/17/EZ treba smatrati neispunjenim u odnosu na druge djelatnosti koje su predmet zahtjeva Austrijske pošte, na području Austrije.

               (103)

               S obzirom na to da su neke usluge koje su predmet ovog zahtjeva i dalje podložne Direktivi 2004/17/EZ, ponavlja se da bi ugovore o javnoj nabavi kojima se pokriva više djelatnosti trebalo tretirati u skladu s člankom 9. Direktive 2004/17/EZ. To znači da ako naručitelj sudjeluje u „mješovitoj” javnoj nabavi, odnosno javnoj nabavi namijenjenoj za podršku obavljanja djelatnosti izuzetih iz primjene Direktive 2004/17/EZ i djelatnosti koje nisu izuzete, potrebno je uzeti u obzir djelatnosti za koje je ugovor prvenstveno namijenjen. U slučaju takve mješovite javne nabave, gdje je svrha prvenstveno podržavanje djelatnosti koje nisu izuzete, primjenjuju se odredbe Direktive 2004/17/EZ. Ako je objektivno nemoguće utvrditi kojoj je djelatnosti ugovor prvenstveno namijenjen, ugovor se dodjeljuje u skladu s pravilima navedenima u članku 9. stavcima 2. i 3. Direktive 2004/17/EZ.

               (104)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Direktiva 2004/17/EZ ne primjenjuje se na ugovore koje dodjeljuju naručitelji i kojima je namjena omogućivanje izvršenja sljedećih djelatnosti u Austriji:

               (a)

               usluge upravljanja urudžbenim uredom;

               (b)

               usluge dodane vrijednosti povezane s elektroničkim medijima, koje u cijelosti pružaju takvi mediji;

               (c)

               filatelističke usluge; i

               (d)

               usluge platnog prometa koje se pružaju u vlastito ime.

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Republici Austriji.

      Sastavljeno u Bruxellesu 2. travnja 2014.

            Za Komisiju

         Michel BARNIER

            Član Komisije

      (1)  SL L 134, 30.4.2004., str. 1.

      (2)  Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 1997. o zajedničkim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici i poboljšanje kvalitete usluga (SL L 15, 21.1.1998., str. 14.).

      (3)  Direktiva 2002/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o izmjeni Direktive 97/67/EZ u vezi s daljnjim otvaranjem tržišta poštanskih usluga u Zajednici (SL L 176, 5.7.2002., str. 21.).

      (4)  Direktiva 2008/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o izmjeni Direktive 97/67/EZ u pogledu potpunog postizanja unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici (SL L 52, 27.2.2008., str. 3.).

      (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ-a o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str 1.).

      (6)  Predmet br. COMP/M.6503 – La Poste/Swiss Post/JV.

      (7)  Predmet COMP/M.3971 – DeutschePost/Excel.

      (8)  Predmet COMP/M.5152 – Posten AB/Post DanmarkA/S.

      (9)  Vidjeti bilješku 8.

      (10)  Vidjeti bilješku 8.

      (11)  Zahtjev, str. 8.

      (12)  Dopis Komisije MARKT/С4/ММТ/id (2013)3891034 od 5. prosinca 2013. Stalnom predstavništvu Austrije.

      (13)  Elektronička pošta austrijskog Saveznog ministarstva gospodarstva, obitelji i mladih od 18. prosinca 2013. koja je popraćena odgovorima odgovarajućih tijela: Saveznog ministarstva prijevoza, inovacija i tehnologije i nacionalnog regulatora (Rundfunk und Telekom Regulierungs-GmbH).

      (14)  U skladu s Prilogom 1. zahtjevu, str. 54.

      (15)  U skladu s Prilogom 1. zahtjevu, str. 60.

      (16)  [****] povjerljive informacije

      (17)  U skladu s Prilogom 1. zahtjevu, str. 32.

      (18)  Elektronička pošta Austrijske pošte od 2. prosinca 2013.

      (19)  U analizi potražnje cijena se obično smatra endogenom varijablom. Tu je endogenost potrebno kontrolirati kako bi se povezana osjetljivost količina na cijenu mogla smatrati nepristranom procjenom prilagodljivosti cijene. Podnositelj zahtjeva nije proveo tu vrstu kontrole endogenosti i nije ispravno obrazložio egzogenost cijena, pretpostavljajući bez obrazloženja da su cijene bile egzogene.

      (20)  Vidjeti bilješku 18.

      (21)  Povećana tarifa uvedena je u svibnju 2011. nakon što su odgovarajuća nacionalna tijela odobrila zahtjev Austrijske pošte.

      (22)  Ulazna prekogranična pošta jesu usluge koje poštanski operator u Austriji nudi drugom poštanskom operatoru u inozemstvu (npr. poštanski operator u Austriji dostavlja poštu koja je primljena od poštanskog operatora iz inozemstva).

      (23)  Vidjeti bilješku 18.

      (24)  Vidjeti bilješku 12.

      (25)  Vidjeti bilješku 13.

      (26)  Glavni razvoji u poštanskom sektoru (2010. – 2013.), WIK Consult, kolovoz 2013., str. 174.

      (27)  Vidjeti bilješku 18.

      (28)  Vidjeti bilješku 6.

      (29)  Vidjeti bilješku 6.

      (30)  Elektronička pošta Austrijske pošte od 14. siječnja 2014.

      (31)  Odluka Komisije 2007/564/EZ 6. kolovoza 2007. o izuzimanju određenih usluga u poštanskom sektoru u Finskoj, isključujući otoke Aland, od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 215, 18.8.2007., str. 21.).

      (32)  Vidjeti bilješku 18..

      (33)  OLG Wien, 26 Kt. 8,9/0-44, 43.

      (34)  Vidjeti točku 11. Odluke Komisije SG-Greffe(2005) D/201691 od 8. travnja 2005. (predmet br. COMP/M.3648 – Gruner + Jahr/MPS) i točku 15. Odluke Komisije SG-Greffe(2005) D/200313 od 24. siječnja 2005. (Predmet br. COMP/M.3579 – WPP/GREY).

      (35)  Vidjeti bilješku 12.

      (36)  Vidjeti bilješku 13.

      (37)  Vidjeti bilješku 18.

      (38)  Vidjeti bilješku 30.

      (39)  Vidjeti bilješku 18.

      (40)  Zahtjev, str. 22.

      (41)  Vidjeti bilješku 40.

      (42)  Zahtjev, str. 14.

      (43)  Vidjeti bilješku 18.

      (44)  Odluka 2007/564/EZ.

      (45)  Zahtjev, str. 25.

      (46)  Provedbena odluka Komisije 2011/875/EU od 16. prosinca 2011. o izuzimanju određenih financijskih usluga u poštanskom sektoru u Mađarskoj od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji posluju u vodnom, energetskom, prometnom sektoru i sektoru poštanskih usluga (SL L 343, 23.12.2011., str. 77.).

      (47)  Vidjeti bilješku 30.


title: 2014/759/EU: Provedbena odluka Komisije оd 29. listopada 2014. o izmjeni Priloga III. Odluci 2007/777/EZ u pogledu zahtjeva za zdravlje životinja za trihinelu u obrascu veterinarskog certifikata za uvoz u Uniju određenih mesnih proizvoda koji potječu od domaćih svinja (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7921)  Tekst značajan za EGP

text:
               31.10.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 311/78

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
   оd 29. listopada 2014.
   o izmjeni Priloga III. Odluci 2007/777/EZ u pogledu zahtjeva za zdravlje životinja za trihinelu u obrascu veterinarskog certifikata za uvoz u Uniju određenih mesnih proizvoda koji potječu od domaćih svinja

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7921)

   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/759/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom Komisije 2007/777/EZ (2) među ostalim utvrđuju se obrasci certifikata za uvoz u Uniju određenih mesnih proizvoda. Njome je predviđeno da se u Uniju uvoze samo pošiljke mesnih proizvoda koje su u skladu sa zahtjevima iz obrasca certifikata o životinjskom zdravlju i javnozdravstvenog certifikata. Taj obrazac uključuje jamstva za trihinelu.

               (2)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 2075/2005 (3) utvrđuju se pravila uzorkovanja trupova vrsta koje su sklone zarazi trihinelom i za određivanje statusa gospodarstava na kojima se drže domaće svinje.

               (3)

               Uredbom Komisije (EU) br. 216/2014 (4) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2075/2005 omogućuje se primjena odstupanja od odredaba o testiranju pri klanju za gospodarstva koja su službeno priznata kao gospodarstva koja primjenjuju kontrolirane uvjete držanja. Isto tako, Uredbom (EU) br. 216/2014 utvrđuje se da gospodarstvo na kojem se drže domaće svinje može biti priznato kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja samo ako, među ostalim, subjekt u poslovanju s hranom na svoje gospodarstvo prima nove domaće svinje samo ako potječu iz gospodarstava koja su također službeno priznata kao gospodarstva koja primjenjuju kontrolirane uvjete držanja.

               (4)

               Obrazac certifikata o zdravlju životinja i javnozdravstvenog certifikata iz Priloga III. Odluci 2007/777/EZ treba izmijeniti kako bi se u obzir uzeli zahtjevi povezani s uvozom mesnih proizvoda iz Uredbe (EZ) br. 2075/2005, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 216/2014.

               (5)

               Odluku 2007/777/EZ trebalo bi stoga izmijeniti na odgovarajući način.

               (6)

               Kako se ne bi narušio uvoz u Uniju pošiljki mesnih proizvoda od domaćih svinja, potrebno je tijekom prijelaznog razdoblja, pod određenim uvjetima, odobriti upotrebu certifikata o zdravlju životinja izdanih u skladu s Odlukom 2007/777/EZ u inačici prije izmjena uvedenih ovom Odlukom.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Obrazac certifikata o zdravlju životinja i javnozdravstvenog certifikata iz Priloga III. Odluci 2007/777/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               točka II.2.3.1. zamjenjuje se sljedećom:

                           „ili

                           (2)[II.2.3.1.

                           mesni proizvodi su dobiveni od mesa domaće svinje koje je bilo podvrgnuto ili pregledu na trihinozu s negativnim rezultatima ili postupku rashlađivanja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2075/2005;]

                              ili

                           (2)(6)[II.2.3.1.

                           mesni proizvodi dobiveni su od mesa domaće svinje koja potječe s gospodarstva koje je službeno priznato kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005 ili mesa neodbijene domaće svinje mlađe od pet tjedana;]”

               2.

               u dijelu II. napomena nakon bilješke 5. dodaje se sljedeća bilješka:

                           „(6)

                           Primjenjuje se samo na treće zemlje s unosom ‚K’ u stupcu ‚DJ’ dijela 1. Priloga II. Uredbi (EU) br. 206/2010.”

         Članak 2.
   U prijelaznom razdoblju do 31. ožujka 2015. u Uniju se i dalje smiju unositi pošiljke mesnih proizvoda popraćene odgovarajućim certifikatom izdanim najkasnije 1. ožujka 2015. u skladu s obrascem certifikata za zdravlje životinja i javnozdravstvenim certifikatom iz Priloga III. Odluci 2007/777/EZ u inačici prije stupanja na snagu ove Odluke.
   Članak 3.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. listopada 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

      (2)  Odluka Komisije 2007/777/EZ od 29. studenoga 2007. o utvrđivanju uvjeta za zdravlje životinja i javno zdravlje te obrazaca certifikata za uvoz iz trećih zemalja određenih mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva za prehranu ljudi i o stavljanju izvan snage Odluke 2005/432/EZ (OJ L 312, 30.11.2007., str. 49.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 2075/2005 od 5. prosinca 2005. o utvrđivanju posebnih pravila za službene kontrole trihinele u mesu (SL L 338, 22.12.2005., str. 60.).

      (4)  Uredba Komisije (EU) br. 216/2014 оd 7. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2075/2005 o utvrđivanju posebnih pravila za službene kontrole trihinele u mesu (SL L 69, 8.3.2014., str. 85.).


title: Provedbena odluka Vijeća (EU) 2017/1226 od 30. lipnja 2017. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2016/544 o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe Grčke (2015/1411)

text:
                  7.7.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 174/22

            PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/1226
      od 30. lipnja 2017.
      o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2016/544 o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe Grčke (2015/1411)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (1), a posebno njezin članak 7. stavak 5.,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Vijeće guvernera Europskog stabilizacijskog mehanizma („ESM”) pozvalo je 16. srpnja 2015. Komisiju da u suradnji s Europskom središnjom bankom („ESB”), ESM-om, grčkim vlastima i, prema potrebi, Međunarodnim monetarnim fondom („MMF”) dogovori program makroekonomske prilagodbe za Grčku u obliku zajma. Program je sastavljen u skladu s postupkom predviđenim člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 472/2013. Te su institucije 11. kolovoza 2015. s grčkom vladom postigle dogovor na tehničkoj razini o programu makroekonomske prilagodbe („Program”). Vijeće je na temelju prijedloga Komisije donijelo Program u obliku Provedbene odluke Vijeća (2).

                  (2)

                  U skladu s tim dogovorom Grčka je donijela opsežan paket politika koji se je trebao provesti u okviru trogodišnjeg programa makroekonomske prilagodbe ESM-a, koji bi obuhvaćao razdoblje od trećeg tromjesečja 2015. do trećeg tromjesečja 2018.

                  (3)

                  Taj opsežan paket politika, utvrđen u ESM-ovu memorandumu o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike („memorandum o razumijevanju”) od 19. kolovoza 2015., usmjeren je na obnovu povjerenja u financijsko tržište, ponovnu uspostavu stabilne makroekonomske ravnoteže i omogućivanje gospodarstvu da ponovno ostvari održiv rast. Temelji se na četirima stupovima: obnovi fiskalne održivosti, očuvanju financijske stabilnosti, povećanju konkurentnosti i rasta te modernizaciji državne i javne uprave.

                  (4)

                  Nakon dovršetka prvog preispitivanja Programa i izjave Euroskupine od 25. svibnja 2016. te nakon što su Komisija i ESB pozitivno ocijenili provedbu Programa, a ESM ga odobrio, Grčka i Komisija u ime ESM-a potpisale su 16. lipnja 2016. dodatni memorandum o razumijevanju. Dodatnim memorandumom o razumijevanju ažuriraju se uvjeti u pogledu politike određeni u memorandumu o razumijevanju kako bi se u obzir uzeo napredak ostvaren u provedbi Programa.

                  (5)

                  Euroskupina je 25. svibnja 2016. razmotrila i održivost grčkog duga. Dogovorila je paket mjera u pogledu duga koje će se uvoditi postupno i u mjeri u kojoj to bude potrebno za ostvarivanje dogovorene referentne vrijednosti bruto potrebe za financiranjem. Euroskupina je odlučila da će se prvi skup mjera provoditi u kratkoročnom razdoblju, odnosno počevši nakon dovršetka prvog preispitivanja pa do kraja Programa. Upravni odbori ESM-a i Europskog fonda za financijsku stabilnost donijeli su 23. siječnja 2017. pravila koja se odnose na skup kratkoročnih mjera za otpis duga za Grčku, čija je provedba već počela. Euroskupina se na sastanku od 25. svibnja 2016. složila i da nakon uspješne provedbe Programa do sredine 2018. Euroskupina očekuje provedbu mogućeg drugog skupa mjera ako to bude potrebno za ostvarivanje dogovorenih referentnih vrijednosti održivosti duga.

                  (6)

                  Euroskupina je 25. svibnja 2016. pozdravila namjeru uprave MMF-a da Izvršnom odboru MMF-a preporuči da odobri financijskog programa za Grčku. Euroskupina je potvrdila to stajalište 5. prosinca 2016. te je istaknula potrebu za zajedničkim uvjetovanjem, o kojem bi se trebale dogovoriti sve institucije i Grčka. Osim toga, Euroskupina je 5. prosinca 2016. pozvala institucije i Grčku da brzo nastave pregovore radi postizanja dogovora na tehničkoj razini (što je prije moguće, na temelju tog zajedničkog uvjetovanja) te je ovlastila radnu skupinu za Euroskupinu da ocijeni taj dogovor na tehničkoj razini. To uvjetovanje obuhvaća donošenje predzakonodavnog fiskalnog paketa kojim će se pomoći u ostvarivanju primarnog suficita u iznosu od 3,5 % BDP-a u srednjoročnom razdoblju.

                  (7)

                  Grčko gospodarstvo pokazalo je visok stupanj otpornosti na okruženje povećane neizvjesnosti i uvođenje kontrola kapitala, a BDP se 2015. smanjio za samo 0,2 %. Grčko je gospodarstvo 2016. stagniralo jer je početni rast osobne potrošnje neutraliziran smanjenjem javne potrošnje i neto izvoza. U proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se da bi grčko gospodarstvo trebalo porasti za 2,1 % tijekom 2017. i za 2,5 % tijekom 2018., potaknuto sve boljim gospodarskim ozračjem povoljnim za ulaganja i potrošnju.

                  (8)

                  Na temelju te prognoze omjer duga i BDP-a iznosio bi 179,0 % 2016., 178,8 % 2017., 174,6 % 2018. i 165,2 % 2019. Dakle, omjer duga i BDP-a počeo bi se smanjivati od 2017. Grčka je ostvarila primarni suficit od 0,5 % BDP-a 2015. i 4,2 % BDP-a 2016. te tako premašila ciljeve iz Programa, koji su iznosili – 0,25 % BDP-a za 2015. i 0,5 % BDP-a za 2016. Grčke vlasti trebaju slijediti fiskalnu politiku temeljenu na ciljevima primarnog suficita od 1,75 % BDP-a 2017. i 3,5 % BDP-a 2018. u srednjoročnom razdoblju. Predviđeno kretanje fiskalnih ciljeva u skladu je s očekivanim stopama rasta grčkog gospodarstva tijekom oporavka od najteže zabilježene recesije.

                  (9)

                  S obzirom na ažurirane prognoze službi Komisije i s obzirom na rezultate drugog preispitivanja koje je Komisija provela u suradnji s ESB-om i, prema potrebi, s MMF-om, postojeći Program trebalo bi ažurirati kako bi se u obzir uzele reforme koje su grčke vlasti provele do kraja prvog tromjesečja 2017. Na temelju toga, ažurirano uvjetovanje trebalo bi obuhvaćati niz politika potrebnih za uspješnu provedbu Programa u budućnosti s ciljem povratka grčkog gospodarstva održivom rastu. Stoga je primjereno izmijeniti Provedbenu odluku Vijeća (EU) 2016/544.

                  (10)

                  Svi oblici financijske pomoći koje Grčka primi kao pomoć za provedbu politika u okviru njezina Programa trebali bi biti u skladu s pravnim zahtjevima i politikama Unije, a posebno s okvirom Unije za gospodarsko upravljanje i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”). U slučaju da se nekom od mjera predviđenih programom makroekonomske prilagodbe ograničava ostvarenje prava i sloboda prepoznatih Poveljom, ta su ograničenja u skladu s njezinim člankom 52. stavkom 1. Sve intervencije u svrhu potpore financijskim institucijama trebalo bi provesti u skladu s pravilima Unije o tržišnom natjecanju. Komisija bi trebala osigurati da sve mjere utvrđene u memorandumu o razumijevanju u kontekstu tražene financijske pomoći ESM-a budu u cijelosti u skladu s ovom Odlukom,

            DONIJELO JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      Članak 2. Provedbene odluke Vijeća (EU) 2016/544 zamjenjuje se sljedećim:

         „Članak 2.
         1.   Grčka provodi fiskalnu konsolidaciju putem visokokvalitetnih trajnih mjera, vodeći računa da te mjere imaju najmanji mogući učinak na osobe u nepovoljnom položaju. Grčke vlasti obvezuju se osigurati održive javne financije i postići znatne i održive primarne suficite u srednjoročnom razdoblju kojima će se postupno smanjivati udio duga u BDP-u. Grčka u skladu s tim slijedi fiskalni put temeljen na ciljevima primarnog suficita od 1,75 % BDP-a za 2017. i 3,5 % BDP-a za 2018. u srednjoročnom razdoblju. Grčke vlasti obvezuju se poduzeti daljnje strukturne mjere kojima bi se ostvarili učinci na razini od 0,3 % BDP-a do 2018. kako bi se osiguralo ostvarenje ciljanog primarnog suficita. Mjere za ostvarenje tih ciljeva primarnog suficita dogovorene u okviru drugog preispitivanja obuhvaćaju sljedeće: racionalizaciju davanja u području socijalne skrbi i ukidanje poreznih rashoda na temelju preporuka iz revizije sustava socijalne skrbi koju je provela Svjetska banka, racionalizaciju rashoda u području zdravstvene skrbi povećanjem opsega zatvorenog proračunskog okvira i smanjenjem gornjih granica za povrat prekomjernih sredstava, uvođenje poreza na kratkoročno iznajmljivanje turističkog smještaja i racionalizaciju određenih poticaja i naknada za uspješnost u javnom sektoru.
         2.   Kako bi se doprinijelo rebalansiranju proračuna prema politikama koje su povoljnije za rast i pravednije u pogledu raspodjele, istodobno osiguravajući ostvarenje srednjoročnih fiskalnih ciljeva, grčke vlasti poduzimaju sljedeće zakonodavne mjere:

                     i.

                     donose srednjoročnu fiskalnu strategiju za razdoblje od 2018. do 2021. u skladu s dogovorenim srednjoročnim ciljevima, koji se trebaju ostvariti bez mjera nepovoljnih za rast;

                     ii.

                     provode mirovinsku reformu kojom se u razdoblju 2019.–2022. treba ostvariti neto ušteda u iznosu od 1 % BDP-a te reformu poreza na osobni dohodak kojom treba ostvariti neto uštedu u iznosu od 1 % BDP-a tijekom 2020., 2021. i 2022.;

                     iii.

                     donose porezni paket kojim se potiče rast i koji će na neto osnovi odgovarati prinosu od reforme poreza na osobni dohodak; taj paket treba obuhvaćati sljedeće: i. smanjenje poreznih stopa na osobni dohodak i solidarnu naknadu sa srednjoročnim fiskalnim učinkom od 0,8 % BDP-a; ii. smanjenje poreznih stopa na dobit trgovačkih društava sa srednjoročnim fiskalnim učinkom od 0,1 % BDP-a; i iii. smanjenje poreza na imovinu (ENFIA) s učinkom od 0,1 % BDP-a;

                     iv.

                     donose paket ciljane potrošnje koji će na neto osnovi odgovarati prinosu od mirovinske reforme, a koji se sastoji od sljedećeg: i. povećanja potrošnje na ciljana davanja socijalne skrbi (doplatak za stanovanje, dječji doplatak, školski obroci, rano obrazovanje i skrb/predškolsko obrazovanje, smanjenje zdravstvenih participacija na temelju provjere imovinskog stanja) od 0,7 % BDP-a: ii. visokokvalitetnih ulaganja u javnu infrastrukturu od 0,15 % BDP-a; i iii. aktivnih politika tržišta rada od 0,15 % BDP-a;

                     v.

                     provode mjere u pogledu poreza na osobni dohodak u 2019. ako na temelju preliminarne ocjene u kontekstu završnog preispitivanja programa bude potrebno pojačano financiranje na početku provedbe kako bi se 2019. ostvario dogovoreni fiskalni cilj primarnog deficita od 3,5 % BDP-a koji treba ostvariti bez mjera nepovoljnih za rast;

                     vi.

                     ekspanzivni paket treba provesti početkom 2019., ovisno o ocjeni i dogovoru u okviru završnog preispitivanja programa, nakon transparentnog postupka, a iznos koji će se provesti treba biti u skladu s iznosom za koji su institucije predvidjele da će Grčka premašiti dogovorene srednjoročne ciljeve, kako bi se osiguralo ostvarenje tih ciljeva.

               3.   Grčke vlasti dovršavaju okvir potreban za potpunu provedbu Nezavisnog tijela za javne prihode i za njegovo učinkovito funkcioniranje. Poduzimaju daljnje mjere radi jačanja porezne discipline, uključujući donošenje zakonodavnih akata za promicanje i olakšavanje upotrebe elektroničkih plaćanja. Svrha mjera za jačanje suzbijanja utaje poreza jest, među ostalim, poboljšanje modela suradnje između pravosudnih i poreznih tijela.
         4.   Grčke vlasti poduzimaju mjere radi daljnjeg jačanja proračunskog postupka i upravljanja javnim financijama. Osiguravaju potpunu usklađenost nacionalnog zakonodavstva s Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji (Fiskalni ugovor). Grčke vlasti iznose i srednjoročni plan djelovanja kako bi se osiguralo da se plaćanja izvršavaju u skladu s Direktivom 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1). Ojačavaju okvir javne nabave, među ostalim poticanjem središnje nabave.
         5.   Grčke vlasti u potpunosti provode nove zakonodavne odredbe sveobuhvatne mirovinske reforme iz 2016. Radi racionalizacije rashoda za javno zdravstvo grčke vlasti provode strukturne mjere usmjerene na poboljšanje učinkovitosti, uključujući zatvoreni proračun (gornju granicu za povrat prekomjernih sredstava) za stavke koje prije nisu bile obuhvaćene povratom prekomjernih sredstava. Objavljuju ažuriran glasnik cijena kojim se smanjuju cijene farmaceutskih proizvoda, redovito ažuriraju i objavljuju pozitivni i negativni popis te donose daljnje mjere radi boljeg prodiranja generičkih lijekova na tržište.
         6.   Grčke vlasti osiguravaju neometano uvođenje i provedbu novog programa prihoda u okviru socijalne solidarnosti. Provode opsežnu reformu sustava socijalne skrbi temeljenu na odgovarajućim preporukama iz revizije sustava socijalne skrbi koju je provela Svjetska banka. Cilj je te reforme racionalizacija sustava i bolje utvrđivanje potreba najranjivijih skupina, uključujući preusmjeravanje sredstava na financiranje nacionalnog uvođenja novog programa prihoda u okviru socijalne solidarnosti.
         7.   Grčke vlasti u cilju očuvanja financijske stabilnosti objavljuju plan aktivnosti za smanjenje kontrola kapitala, pri čemu izbjegavaju nepotrebna odgađanja bez ugrožavanja financijske stabilnosti. Ocjenjuju i rješavaju zapreke lošim kreditima na sekundarnom tržištu utvrđene u izvješću o preispitivanju provedbe zakona br. 4354/2015 kako bi se racionalizirao postupak izdavanja dozvola za servisere loših kredita. Grčke vlasti uspostavljaju sustav za izvansudsko rješavanje loših kredita i osiguravaju njegovu neometanu provedbu. Taj sustav omogućuje da i veliki i mali dužnici s dugovima većima od najnižeg praga imaju pristup mehanizmu restrukturiranja duga pri čemu tom mehanizmu podliježu svi elementi duga, uključujući privatni i javni dug, no ne i doprinosi za socijalnu sigurnost i porezi po odbitku. Osim toga, grčke vlasti moderniziraju okvir u slučaju nesolventnosti poduzeća i osiguravaju njegovu učinkovitu provedbu, pri čemu je poseban naglasak na ulozi upravitelja u slučaju nesolventnosti. Grčke vlasti preispituju Zakon o parničnom postupku kako bi ga uskladili s najboljim praksama Unije.
         8.   Radi promicanja rasta, konkurentnosti i ulaganja, grčke vlasti i dalje osmišljavaju i provode širok spektar reformi na tržištima proizvoda. Cilj je tih reformi postizanje najbolje prakse Unije. Reforme obuhvaćaju sljedeće: daljnju provedbu preporuka iz skupa instrumenata OECD-a radi uklanjanja zapreka za tržišno natjecanje u cijelom nizu sektora, reforme radi liberalizacije izdavanja dozvola za ulaganje i smanjenja administrativnog opterećenja pri pokretanju poslovanja, daljnje korake prema liberalizaciji reguliranih profesija, reforme radi modernizacije okvira za upotrebu zemljišta, uključujući prostorno planiranje i katastar te mjere za unaprjeđenje funkcioniranja vodnog i prometnog sektora.
         9.   Kad je riječ o tržištima rada, Grčka donosi zakonodavne akte kojima se pojašnjava da će se reforme kolektivnog pregovaranja iz 2011. produljiti do kraja Programa. Grčke vlasti mijenjaju trenutačni administrativni okvir za kolektivno otpuštanje postupkom obavješćivanja u trajanju od najviše tri mjeseca koji ne obuhvaća odobrenje ex ante te mijenjaju zakonodavstvo o industrijskoj akciji. Poduzimaju i daljnje korake radi suzbijanja neprijavljenog rada, jačanja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te provode trogodišnji plan djelovanja za obrazovanje.
         10.   Grčke vlasti nastavljaju provoditi opsežne reforme na energetskim tržištima kako bi se ona uskladila sa zakonodavstvom i politikama Unije, postala modernija i konkurentnija, kako bi se smanjile monopolističke rente i neučinkovitosti, potaknule inovacije i šire prihvaćanje obnovljivih izvora energije i plina te kako bi se osigurao prijenos koristi od svih tih promjena na potrošače. Kad je riječ o tržištu električne energije, kako bi se postiglo da tržišni udio vodećeg društva za opskrbu električnom energijom odgovara dogovorenim ciljevima, grčke vlasti nastavljaju provoditi dražbe električne energije te predlažu bezuvjetne strukturne mjere kako bi se vodeće društvo lišilo dijela proizvodnog kapaciteta, u skladu s relevantnim odlukama Europske komisije koje je potvrdio i Opći sud (*2). Osim toga, grčke vlasti nastavljaju provoditi postupak čiji je cilj potpuno vlasničko razdvajanje operatora prijenosnog sustava od vodećeg društva za opskrbu električnom energijom, nastavljaju provoditi reformu poticaja za obnovljive izvore energije te osiguravaju pravodobnu provedbu ostalih tržišnih reformi. Kad je riječ o tržištu plina, daljnjom provedbom postojećih reformi omogućit će se, među ostalim, svim klijentima mogućnost promjene opskrbljivača do 2018., kako je i planirano. Grčke vlasti poduzimaju daljnje radnje kako bi se uklonile preostale zapreke za učinkovito tržišno natjecanje na veleprodajnim i maloprodajnim tržištima plina te kako bi se promicala povezanost i diversifikacija izvora opskrbe.
         11.   Grčke vlasti nastavljaju provedbu ambicioznog programa privatizacije i provedbu politika za poticanje ulaganja. Grčke vlasti obvezuju se na olakšavanje procesa privatizacije i provođenje svih potrebnih vladinih mjera kako bi se osigurala uspješna provedba natječajâ. U tom pogledu grčke vlasti provode sve potrebne mjere dogovorene na tromjesečnoj osnovi između Fonda za razvoj imovine Helenske Republike („HRADF”), institucija i grčke vlade. Popis tekućih mjera vlade odobrio je upravni odbor HRADF-a. Nakon osnivanja Helenskog društva za imovinu i udjele (HCAP), u čijem je posjedu vrijedna grčka imovina, grčke vlasti osiguravaju da su upravljanje HCAP-om i njegovi unutarnji propisi usklađeni s međunarodnim standardima i najboljim praksama, uključujući Smjernice OECD-a za korporativno upravljanje u državnim poduzećima. Glavni su ciljevi HCAP-a upravljanje vrijednom grčkom imovinom te zaštita, stvaranje i, u konačnici, povećanje njezine vrijednosti, koju monetizira privatizacijom i na druge načine.
         12.   Moderna državna i javna uprava i dalje su ključni prioritet Programa. Grčke vlasti posebnu pozornost posvećuju provedbi mjera koje su već donesene u okviru Programa radi povećanja učinkovitosti javnog sektora pri osiguravanju osnovnih javnih dobara i usluga, pri čemu je poseban naglasak na zapošljavanju i depolitizaciji rukovoditelja, ocjenama uspješnosti i mobilnosti. Poduzimaju se mjere za povećanje učinkovitosti pravosudnog sustava, među ostalim omogućivanjem provedbe elektroničkih dražbi, te za unaprjeđenje borbe protiv korupcije. Institucijska i operativna neovisnost ključnih ustanova, kao što su tijelo za upravljanje prihodima i statistički institut (Elstat), jača se daljnjim provođenjem donesenih reformi.

      Članak 2.
      Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.

         Sastavljeno u Bruxellesu 30. lipnja 2017.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            H. DALLI

         (1)  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

         (2)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2016/544 od 15. veljače 2016. o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe Grčke (2015/1411) (SL L 91, 7.4.2016., str. 27.).


title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1942 оd 4. studenoga 2016. o specifikacijama Europskog portala projekata ulaganja i stavljanju izvan snage Provedbene odluke (EU) 2015/1214

text:
               5.11.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 299/86

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1942
   оd 4. studenoga 2016.
   o specifikacijama Europskog portala projekata ulaganja i stavljanju izvan snage Provedbene odluke (EU) 2015/1214
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obziru Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EU) 2015/1017 Komisiji je povjerena zadaća da uz podršku Europske investicijske banke (EIB) uspostavi Europski portal projekata ulaganja (EPPU). EPPU je javno dostupan web-portal projekata ulaganja koji služi kao platforma za promicanje projekata među potencijalnim ulagačima diljem svijeta.

               (2)

               EPPU je uspostavljen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/1214 (2), a operativan je od lipnja 2016.

               (3)

               Iskustvo stečeno u upravljanju EPPU-om upućuje na to da su potrebne određene izmjene, posebno u pogledu kriterija za uvrštavanje projekata i naknade za obradu, kako bi se osigurala veća fleksibilnost pri odabiru projekata koji će se uvrstiti na EPPU i pojasnio opseg izuzeća od plaćanja naknade.

               (4)

               U tom kontekstu primjereno je od plaćanja naknade za obradu prijedloga projekta osim javnih izuzeti i privatne promotore projekata čiji projekti imaju potporu javnog tijela države članice za ostvarenje prioritetnih ciljeva u području javnih ulaganja, u cilju propisne provedbe članka 15. stavka 4. Uredbe (EU) 2015/1017 i privlačenja većeg broja visokokvalitetnih projekata koji su posebno povezani s tim prioritetnim investicijskim ciljevima.

               (5)

               S obzirom na opseg izmjena, radi jasnoće i pojednostavnjenja provedbe EPPU-a Provedbenu odluku (EU) 2015/1214 trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti ovom Odlukom,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Donose se tehničke specifikacije Europskog portala projekata ulaganja (EPPU), kako je utvrđeno u Prilogu.
   Članak 2.
   Uvrštavanje projekata na EPPU podliježe usklađenosti sa sljedećim kriterijima:

               (a)

               minimalni ukupni troškovi projekta (ili programa koji obuhvaća manje projekte) iznose 5 000 000 EUR;

               (b)

               projekt se provodi na zemljopisnom području iz članka 8. Uredbe (EU) 2015/1017 i njime se podupire najmanje jedan od ciljeva i sektora iz članka 9. stavka 2. te Uredbe;

               (c)

               promotor je pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici i nije predmet postupka u slučaju nesolventnosti;

               (d)

               projekt je u skladu s pravom Unije i pravom relevantne države članice i ne dovodi do pravnih, reputacijskih ili nacionalnosigurnosnih rizika za državu članicu ili Komisiju;

               (e)

               provedba projekta započela je ili se očekuje da će započeti u roku od tri godine od datuma podnošenja EPPU-u;

               (f)

               projekt je u prijedlogu projekta jasno opisan kao projekt ulaganja te su navedene informacije točne i sadržavaju podatak o iznosu financijskih sredstava potrebnih za provedbu projekta.

         Članak 3.
   Privatnim promotorima projekata zaračunava se naknada za obradu prijedloga projekta u iznosu do 250 EUR po projektu.
   Državne, regionalne ili lokalne vlasti, javnopravna tijela kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. podstavku 4. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), udruženja koja su osnovale te vlasti ili tijela i subjekti koji su pod kontrolom tih vlasti ili tijela (javni promotori projekata) izuzimaju se od plaćanja naknade za obradu prijedloga projekta.
   I privatni promotori projekata izuzimaju se od plaćanja naknade za obradu prijedloga projekta ako projekt podupire javno tijelo države članice u cilju ostvarivanja prioritetnih ciljeva u području javnih ulaganja.
   Nadležni dužnosnik za ovjeravanje u iznimnim i opravdanim slučajevima može odlučiti da se i privatni promotor projekta izuzme od plaćanja naknade za obradu prijedloga projekta.
   Prihodi od naknade za obradu prijedloga projekta omogućuju osiguravanje dodatnih odobrenih sredstava u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EU) 2015/1017.
   Članak 4.
   Provedbena odluka (EU) 2015/1214 stavlja se izvan snage.
   Članak 5.
   Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 4. studenoga 2016.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

      (2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1214 оd 22. srpnja 2015. o uspostavi Europskog portala projekata ulaganja i utvrđivanju njegovih tehničkih specifikacija (SL L 196, 24.7.2015., str. 23.).

      (3)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

      (4)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

      PRILOG

         TEHNIČKE SPECIFIKACIJE EUROPSKOG PORTALA PROJEKATA ULAGANJA (EPPU)

      1.   OPĆI OPIS
      EPPU, uspostavljen u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) 2015/1017, javno je dostupan web-portal projekata ulaganja koji služi kao platforma za promicanje projekata među potencijalnim ulagačima diljem svijeta. Glavni je cilj EPPU-a katalizirati i ubrzati razvoj i realizaciju projekata ulaganja u Uniji te tako pridonijeti većoj stopi zaposlenosti i gospodarskog rasta. Objava projekta na EPPU-u ne podrazumijeva da ga Europska komisija ili EIB podupiru niti je uvjet za primanje financijske potpore Unije ili EIB-a.
      Glavne su sastavnice EPPU-a kako slijedi:

                  (a)

                  javno dostupno web-mjesto koje uključuje registar projektnih prijedloga (web-stranice sa strukturiranim sažetim informacijama o pojedinačnim projektima u okviru EPPU-a);

                  (b)

                  interaktivna karta i popis projekata;

                  (c)

                  posebni odjeljci za ulagače i promotore projekata.

            EPPU će uključivati i modul za obradu projekata koji neće biti javan.
      Projekti na EPPU-u razvrstani su po sektorima na temelju ciljeva i kategorija iz članka 9. stavka 2. Uredbe (EU) 2015/1017.
      2.   UPRAVLJANJE EPPU-OM I ODNOS S PROMOTORIMA PROJEKATA, KORISNICIMA WEB-MJESTA I PRUŽATELJIMA SLIČNIH USLUGA
      EPPU-om upravlja Komisija. Države članice mogu pridonijeti njegovu upravljanju. Sadržaj EPPU-a stvaraju promotori projekata, odnosno privatni i javni pravni subjekti.
      Da bi sudjelovali u EPPU-u, promotori projekata i drugi registrirani korisnici web-mjesta moraju prihvatiti uvjete korištenja EPPU-om, kojima se nastoji osigurati kvaliteta objavljenih informacija koje su dostavili promotori projekata te istodobno naglasiti da Komisija ne jamči točnost objavljenih informacija i da nije odgovorna ni za kakva potraživanja na temelju objave projekta.
      U izjavi o ograničenju odgovornosti korisnici web-mjesta trebali bi biti upozoreni da Komisija ne može jamčiti točnost objavljenih informacija te da potencijalni ulagači sami moraju provesti svoju uobičajenu dubinsku analizu, koja među ostalim uključuje financijske i sve druge aspekte važne za donošenje odluke o ulaganju u projekt. Komisija može odlučiti ukloniti projekt s EPPU-a tri godine nakon njegove početne objave.
      EPPU može surađivati s drugim pružateljima sličnih usluga na nacionalnoj ili međunarodnoj razini u cilju poticanja ili olakšavanja aktivnosti ulaganja.
      3.   PREGLED PROJEKATA
      Projekte pregledavaju službe Komisije na temelju kriterija iz članka 2. ove Odluke. Pri pregledu projekata i donošenju odluke o uvrštavanju projekta na EPPU Komisija raspolaže širokim diskrecijskim pravom. Provjera usklađenosti s pravom relevantne države članice i potencijalnih rizika za dotičnu državu članicu provodi se na temelju informacija koje je dostavila država članica, ako su dostupne. Pojedini tehnički aspekti pregleda i potvrde projekta, primjerice provjera identiteta promotora projekata, mogu se povjeriti trećim stranama.
      Države članice bit će pozvane da odrede jednu kontaktnu točku ili više njih i definiraju svoj doprinos za potrebe pregleda. Uloga EIB-a u promicanju EPPU-a po potrebi će se utvrditi sporazumom o razini usluga.
      4.   NAKNADA ZA OBRADU
      Kako bi se zatražilo izuzeće od plaćanja naknade za obradu prijedloga projekta u skladu s člankom 3. drugim ili trećim stavkom ove Odluke, uz prijedlog projekta mora se priložiti ili vlastita izjava promotora projekta o statusu javnog promotora projekta u vrijeme podnošenja prijedloga ili pisana potvrda relevantnog javnog tijela o potpori projektu. EPPU će u tu svrhu staviti na raspolaganje standardizirane obrasce.
      Projekti za koje se izuzeće od plaćanja naknade za obradu prijedloga projekta smatra opravdanim u skladu s člankom 3. četvrtim stavkom ove Odluke uključuju projekte koji imaju potporu programa Unije ili projekte koji su, među ostalim, uključeni na popis projekata od zajedničkog interesa iz Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ili projekte koji su spojivi sa smjernicama za razvoj transeuropske prometne mreže iz Uredbe (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2), kako su potvrdile relevantne službe Komisije.

         (1)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 25.4.2013., str. 39.).

         (2)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).


title: Provedbena odluka Vijeća (EU) 2016/1206 od 18. srpnja 2016. o izmjeni Provedbene odluke 2013/676/EU kojom se Rumunjskoj odobrava nastavak primjene posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

text:
               23.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 198/47

         PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/1206
   od 18. srpnja 2016.
   o izmjeni Provedbene odluke 2013/676/EU kojom se Rumunjskoj odobrava nastavak primjene posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Člankom 193. Direktive 2006/112/EZ utvrđuje se da je svaki porezni obveznik koji isporučuje robu ili usluge u pravilu dužan plaćati porez na dodanu vrijednost (PDV) poreznim tijelima.

               (2)

               Provedbenom odlukomVijeća 2010/583/EU (2) i kasnije Provedbenom odlukom Vijeća 2013/676/EU (3) Rumunjskoj je odobrena primjena mjere odstupanja kako bi se primatelja odredilo kao osobu koja je odgovorna za plaćanje PDV-a u slučaju da porezni obveznici isporučuju proizvode od drva.

               (3)

               Dopisom koji je Komisija zaprimila 9. veljače 2016. Rumunjska je zatražila odobrenje da i dalje primjenjuje mjeru nakon 31. prosinca 2016.

               (4)

               Komisija je dopisom od 23. ožujka 2016. obavijestila ostale države članice o zahtjevu Rumunjske. Komisija je dopisom od 29. ožujka 2016. obavijestila Rumunjsku da ima sve informacije koje smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva.

               (5)

               Prije odobrenja primjene obrnute naplate na isporuke proizvoda od drva Rumunjska je imala problema na tržištu građevnog drva zbog prirode tog tržišta i poduzeća koja na njemu posluju. Prema izvješću Rumunjske, koje je podneseno zajedno sa zahtjevom za produljenje mjere, određenje primatelja kao osobe koja je odgovorna za plaćanje PDV-a spriječilo je utaju i izbjegavanje poreza u tom sektoru te stoga ostaje opravdano.

               (6)

               Mjera je proporcionalna ciljevima koji se žele postići s obzirom na to da nije namijenjena za općenitu primjenu, nego samo na vrlo specifične djelatnosti u sektoru koji izaziva znatne probleme u pogledu utaje ili izbjegavanja poreza.

               (7)

               Ta mjera po mišljenju Komisije ne bi trebala imati nikakve negativne učinke na sprečavanje prijevare na razini maloprodaje, u drugim sektorima ili u drugim državama članicama.

               (8)

               Odobrenje bi trebalo biti vremenski ograničeno do 31. prosinca 2019.

               (9)

               Ako Rumunjska smatra da je produljenje potrebno i nakon 2019., trebala bi Komisiji zajedno sa zahtjevom za produljenje podnijeti novo izvješće najkasnije 1. travnja 2019.

               (10)

               Mjera nema negativan učinak na vlastita sredstva Unije prikupljena PDV-om.

               (11)

               Provedbenu odluku 2013/676/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Provedbena odluka 2013/676/EU mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 1. datum „31. prosinca 2016.” zamjenjuje se datumom „31. prosinca 2019.”

               2.

               U članku 3. datum „1. travnja 2016.” zamjenjuje se datumom „1. travnja 2019.”

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         G. MATEČNÁ

      (1)  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

      (2)  Provedbena odluka Vijeća 2010/583/EU od 27. rujna 2010. kojom se Rumunjskoj odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 256, 30.9.2010., str. 27.).

      (3)  Provedbena odluka Vijeća 2013/676/EU od 15. studenoga 2013. kojom se Rumunjskoj odobrava nastavak primjene posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 316, 27.11.2013., str. 31.).


title: Provedbena odluka Vijeća (EU) 2015/992 od 19. lipnja 2015. o odobrenju Danskoj da uvede posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 75. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

text:
               25.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 159/66

         PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/992
   od 19. lipnja 2015.
   o odobrenju Danskoj da uvede posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 75. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Pismom evidentiranim u Komisiji 13. siječnja 2015. Danska je zatražila odobrenje za primjenu mjere kojom se odstupa od odredaba Direktive 2006/112/EZ kojima se određuje pravo na odbitak ulaznog PDV-a (pretporeza).

               (2)

               Komisija je pismima od 13. i 14. veljače 2015. obavijestila druge države članice o zahtjevu Danske. Komisija je pismom od 17. veljače 2015. obavijestila Dansku da ima sve informacije koje smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva.

               (3)

               Bez mjere odstupanja kakva je zatražena, poreznom obvezniku je prema zakonodavstvu u Danskoj dopušteno u cijelosti odbiti pretporez na trošak kupnje i tekuće troškove vozila, ako je lako gospodarsko vozilo čija je najveća dopuštena masa tri tone registrirano kod danskih tijela kao vozilo koje se koristi isključivo za poslovne svrhe. Ako se to vozilo kasnije koristi za privatne svrhe, porezni obveznik gubi pravo na odbitak pretporeza na trošak kupnje vozila.

               (4)

               Radi ublaživanja posljedica tog pravila Danska je zatražila odobrenje za primjenu posebne mjere kojom se odstupa od članka 75. Direktive 2006/112/EZ u obliku u kojem je ona bila prethodno odobrena Provedbenom odlukom Vijeća 2012/447/EU (2) koja je prestala važiti 31. prosinca 2014. Tom se mjerom poreznim obveznicima koji su vozilo registrirali kao vozilo isključivo za poslovne svrhe omogućuje da to vozilo koriste za svrhe koje nisu poslovne svrhe i da na temelju dnevnog paušalnog iznosa izračunaju oporezivi iznos pretpostavljene isporuke u skladu s člankom 75. Direktive 2006/112/EZ, umjesto da izgube pravo na odbitak pretporeza na trošak kupnje vozila.

               (5)

               Pojednostavljenu metodu izračuna trebalo bi ipak ograničiti na 20 dana uporabe koja nije poslovna uporaba po kalendarskoj godini, a paušalni iznos PDV-a koji treba platiti utvrđen je na 40 DKK po danu uporabe koja nije poslovna uporaba. Navedeni iznos odredila je danska vlada na temelju analize nacionalnih statističkih podataka.

               (6)

               Tom bi se mjerom, koja bi se trebala primjenjivati na laka gospodarska vozila čija je najveća dopuštena masa tri tone, pojednostavile obveze u pogledu PDV-a onih poreznih obveznika koji vozilo registrirano za poslovne svrhe povremeno koriste za uporabu koja nije poslovna uporaba. Međutim, porezni bi obveznik i dalje imao mogućnost registrirati lako gospodarsko vozilo kao vozilo i za poslovnu uporabu i za privatnu uporabu. Time bi porezni obveznik izgubio pravo na odbitak PDV-a na trošak kupnje vozila, ali ne bi morao plaćati dnevnu naknadu za svaku privatnu uporabu.

               (7)

               Dopuštanje mjere kojom se osigurava da poreznom obvezniku koji vozilo registrirano za poslovne svrhe povremeno koristi za uporabu koja nije poslovna ne bude uskraćeno puno pravo na odbitak pretporeza na to vozilo jest u skladu s općim pravilima o odbitku kako su utvrđena Direktivom 2006/112/EZ.

               (8)

               Odobrenje bi trebalo vrijediti za određeno razdoblje te bi stoga trebalo prestati vrijediti 31. prosinca 2017.

               (9)

               U slučaju da Danska zatraži daljnje produljenje mjere odstupanja nakon 2017., ona bi Komisiji trebala podnijeti izvješće zajedno sa zahtjevom za produljenje.

               (10)

               Smatra se da će odstupanje imati tek zanemariv učinak na ukupni iznos poreznog prihoda koji je prikupljen u fazi konačne potrošnje i da neće imati negativan utjecaj na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Odstupanjem od članka 75. Direktive 2006/112/EZ Danskoj se, kada porezni obveznik lako gospodarsko vozilo registrirano isključivo za poslovnu uporabu koristi za privatne svrhe ili za svrhe svojih zaposlenika ili općenitije za svrhe koje nisu svrhe njegove poslovne djelatnosti, odobrava određivanje oporezivog iznosa na temelju paušalnog iznosa za svaki dan takve uporabe.
   Dnevni paušalni iznos iz prvog stavka iznosi 40 DKK.
   Članak 2.
   Mjera iz članka 1. primjenjuje se samo na laka gospodarska vozila čija je najveća dopuštena masa tri tone.
   Ta se mjera ne primjenjuje kada privatna uporaba premašuje 20 dana po kalendarskoj godini.
   Članak 3.
   Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja. Ona prestaje važiti 31. prosinca 2017.
   Danska do 31. ožujka 2017. podnosi Komisiji eventualni zahtjev za produljenje mjere predviđene u ovoj Odluci. Tom zahtjevu prilaže se izvješće koje uključuje preispitivanje mjere.
   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

      Sastavljeno u Luxembourgu 19. lipnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. REIRS

      (1)  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

      (2)  Provedbena Odluka Vijeća 2012/447/EU od 24. srpnja 2012. o odobrenju Danskoj da uvede posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 75. Direktive 2006/112/EZ (SL L 202, 28.7.2012., str. 24.).