title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1656 od 6. studenoga 2020. o potpori Unije aktivnostima Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) u područjima nuklearne sigurnosti te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje

text:
                  9.11.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 372/4

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/1656
         od 6. studenoga 2020.
         o potpori Unije aktivnostima Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) u područjima nuklearne sigurnosti te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Europsko vijeće usvojilo je 12. prosinca 2003. Strategiju Europske unije protiv širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”), čije poglavlje III. sadržava popis mjera koje je unutar Unije i u trećim zemljama potrebno poduzeti radi suzbijanja širenja takvog oružja.

                     (2)

                     Unija aktivno provodi Strategiju i mjere navedene u njezinu poglavlju III., osobito osiguravanjem financijskih sredstava za potporu posebnim projektima multilateralnih institucija kao što je Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA).

                     (3)

                     Vijeće je 17. studenoga 2003. donijelo Zajedničko stajalište 2003/805/ZVSP (1). U tom se zajedničkom stajalištu, među ostalim, poziva na promicanje sklapanja sveobuhvatnih sporazuma o zaštitnim mjerama i dodatnih protokola s IAEA-om te se njime Unija obvezuje djelovati kako bi dodatni protokoli i sveobuhvatni sporazumi o zaštitnim mjerama postali standard za sustav provjera IAEA-e.

                     (4)

                     Vijeće je 17. svibnja 2004. donijelo Zajedničku akciju 2004/495/ZVSP (2).

                     (5)

                     Vijeće je 18. srpnja 2005. donijelo Zajedničku akciju 2005/574/ZVSP (3).

                     (6)

                     Vijeće je 12. lipnja 2006. donijelo Zajedničku akciju 2006/418/ZVSP (4).

                     (7)

                     Vijeće je 14. travnja 2008. donijelo Zajedničku akciju 2008/314/ZVSP (5).

                     (8)

                     Vijeće je 27. rujna 2010. donijelo Odluku 2010/585/ZVSP (6).

                     (9)

                     Vijeće je 21. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/517/ZVSP (7).

                     (10)

                     Vijeće je 21. prosinca 2016. donijelo Odluku (ZVSP) 2016/2383 (8) te ju je 8. lipnja 2020. produljilo Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/755 (9).

                     (11)

                     Izmjena Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (CPPNM) stupila je na snagu 8. svibnja 2016. Sve države članice EU-a, kao i Zajednica Euratom, stranke su Izmjene Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala iz 2005. (ACPPNM). Unija nastavlja promicati njezinu univerzalizaciju i učinkovitu provedbu, među ostalim podupiranjem aktivnosti koje se u području nuklearne sigurnosti provode u okviru Plana nuklearne sigurnosti IAEA-e za razdoblje 2018. – 2021.

                     (12)

                     Unija ponovno ističe da je za nuklearnu sigurnost unutar određene države odgovorna isključivo ta država te je predana daljnjem jačanju nuklearne sigurnosti kroz provedbu mjera nacionalne sigurnosti i međunarodnu suradnju. Unija će nastaviti pružati potporu radu IAEA-e koji se sastoji u pružanju pomoći državama članicama, na njihov zahtjev, pri uspostavi i poboljšanju djelotvornih i održivih nacionalnih sustava nuklearne sigurnosti. Time će potpora Unije biti u skladu s Ministarskom deklaracijom i nalazima u okviru Međunarodne konferencije o nuklearnoj sigurnosti – Održavanje i jačanje napora (konferencija ICONS) održane u sjedištu IAEA-e u Beču od 10. do 14. veljače 2020. Unija će nastaviti doprinositi provedbi Plana nuklearne sigurnosti IAEA-e za razdoblje 2018. – 2021. koji je 13. rujna 2017. odobrilo Vijeće guvernera IAEA-e te 14. rujna 2017. potvrdila Opća konferencija. Cilj je Unije očuvati održivost i učinkovitost provedbe prethodnih zajedničkih akcija i odluka Vijeća u potpori planovima nuklearne sigurnosti IAEA-e,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   U svrhu daljnje učinkovite provedbe Strategije, Unija podupire aktivnosti Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) kojima je cilj:

                           (a)

                           doprinositi globalnim naporima za postizanje učinkovite nuklearne sigurnosti utvrđivanjem sveobuhvatnih smjernica za nuklearnu sigurnost i, na zahtjev, promicanjem uporabe tih smjernica s pomoću istorazinskih ocjena, savjetodavnih usluga te izgradnje kapaciteta, što uključuje obrazovanje i osposobljavanje;

                           (b)

                           pružati pomoć u pristupanju relevantnim međunarodnim pravnim instrumentima i njihovoj provedbi te u jačanju međunarodne suradnje i koordinacije u vezi s pružanjem pomoći; i

                           (c)

                           podupirati mandat IAEA-e za obavljanje središnje uloge i jačanje međunarodne suradnje u području nuklearne sigurnosti, pri čemu se uvažavaju prioriteti država članica izraženi u odlukama i rezolucijama IAEA-inih tijela za oblikovanje politika.

               2.   Projektima koje Unija treba financirati podupiru se:

                           (a)

                           prioritetni i transverzalni projekti u području nuklearne sigurnosti, kao što su univerzalizacija Izmjene Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala, usluge u području računalne sigurnosti i informacijske tehnologije te unapređenje kulture nuklearne sigurnosti;

                           (b)

                           upravljanje informacijama s težištem na procjeni potreba, prioriteta i prijetnji u području nuklearne sigurnosti;

                           (c)

                           nuklearna sigurnost materijala i povezanih postrojenja s težištem na unapređenju fizičke zaštite, evidentiranja i kontrole nuklearnog materijala za cijeli ciklus goriva te konceptualni dokument o primjeni mjera za fizičku zaštitu u doba bolesti COVID-19;

                           (d)

                           nuklearna sigurnost materijala koji nisu pod regulatornom kontrolom s težištem na infrastrukturi za institucionalan odgovor za materijale koji nisu pod regulatornom kontrolom;

                           (e)

                           razvoj programa i međunarodna suradnja s težištem na razvoju programa za obrazovanje i osposobljavanje;

                           (f)

                           rodno usmjerena izgradnja kapaciteta i obrazovanje u području nuklearne sigurnosti.

               3.   Pri provedbi projekata iz stavka 2., u potpori aktivnostima iz stavaka 1. i 2., osigurava se vidljivost Unije kao i pravilno upravljanje programima u okviru izvršenja ove Odluke.

               4.   Projekti iz stavka 2. provode se u korist svih država članica IAEA-e i država koje nisu države članice IAEA-e.

               5.   Sve sastavnice projekata podupiru se proaktivnim i inovativnim aktivnostima informiranja javnosti, a sredstva se dodjeljuju u skladu s time.

               6.   Detaljni opis projekata iz stavka 2. nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.

            Članak 2.

               1.   Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

               2.   IAEA je nadležna za tehničku provedbu projekata iz članka 1. stavka 2. Tu zadaću izvršava pod nadzorom Visokog predstavnika. U tu svrhu Visoki predstavnik sklapa potrebne aranžmane s IAEA-om.

            Članak 3.

               1.   Financijski referentni iznos za provedbu projekata iz članka 1. stavka 2. iznosi 11 582 300 EUR.

               2.   Rashodima koji se financiraju iz iznosa određenog u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na proračun Unije.

               3.   Europska komisija nadzire pravilno upravljanje financijskim referentnim iznosom iz stavka 1. U tu svrhu sklapa sporazum o financiranju s IAEA-om. U sporazumu o financiranju utvrđuje se da IAEA treba osigurati vidljivost doprinosa Unije koja je razmjerna njegovu opsegu.

               4.   Europska komisija nastoji sklopiti sporazum o financiranju iz stavka 3. u najkraćem roku nakon stupanja na snagu ove Odluke. Ona obavješćuje Vijeće o eventualnim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja sporazuma o financiranju.

            Članak 4.

               1.   Visoki predstavnik izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na osnovi redovitih izvješća koja priprema IAEA. Ta su izvješća temelj za evaluaciju koju provodi Vijeće.

               2.   Europska komisija dostavlja informacije o financijskim aspektima provedbe projekata iz članka 1. stavka 2.

            Članak 5.

               1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               2.   Ova Odluka prestaje važiti 36 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz članka 3. stavka 3. ili šest mjeseci nakon datuma njezina donošenja, ako sporazum o financiranju nije sklopljen unutar tog razdoblja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 6. studenoga 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2003/805/ZVSP od 17. studenoga 2003. o univerzalizaciji i jačanju multilateralnih sporazuma na području neširenja oružja za masovno uništenje i sredstava njihove isporuke (SL L 302, 20.11.2003., str. 34.).

            (2)  Zajednička akcija Vijeća 2004/495/ZVSP od 17. svibnja 2004. o potpori aktivnostima IAEA-e na temelju njezina Programa nuklearne sigurnosti te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (SL L 182, 19.5.2004., str. 46.).

            (3)  Zajednička akcija Vijeća 2005/574/ZVSP od 18. srpnja 2005. o potpori aktivnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (SL L 193, 23.7.2005., str. 44.).

            (4)  Zajednička akcija Vijeća 2006/418/ZVSP od 12. lipnja 2006. o potpori aktivnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (SL L 165, 17.6.2006., str. 20.).

            (5)  Zajednička akcija Vijeća 2008/314/ZVSP od 14. travnja 2008. o potpori aktivnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (SL L 107, 17.4.2008., str. 62.).

            (6)  Odluka Vijeća 2010/585/ZVSP od 27. rujna 2010. o potpori aktivnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja u okviru provedbe Strategije EU za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 259, 1.10.2010., str. 10.).

            (7)  Odluka Vijeća 2013/517/ZVSP od 21. listopada 2013. o potpori Unije aktivnostima Međunarodne agencije za atomsku energiju u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (SL L 281, 23.10.2013., str. 6.).

            (8)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/2383 od 21. prosinca 2016. o potpori Unije aktivnostima Međunarodne agencije za atomsku energiju u područjima nuklearne sigurnosti te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (SL L 352, 23.12.2016., str. 74.).

            (9)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/755 od 8. lipnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2016/2383 o potpori Unije aktivnostima Međunarodne agencije za atomsku energiju u područjima nuklearne sigurnosti te u okviru provedbe Strategije EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (SL L 179I, 9.6.2020., str. 2.).

            PRILOG

               1.
               Naslov 1.: Prioritetni i transverzalni projekti u području nuklearne sigurnosti
               Projekt 1: Univerzalizacija Izmjene Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala iz 2005. (ACPPNM).
               Kontekst
               IAEA, na zahtjev, pruža zakonodavnu i tehničku potporu radi lakšeg pristupanja Izmjeni i njezine provedbe. To uključuje:

                           1.

                           pomoć u izradi nacionalnog provedbenog zakonodavstva, uključujući pružanje nacionalnih, regionalnih i međunarodnih tečajeva i seminara za osposobljavanje, stavljanje na raspolaganje bilateralne pomoći pri izradi nacionalnih zakona i osiguravanje osposobljavanja za pojedinačne osobe,

                           2.

                           pomoć pri uspostavi, provedbi i održavanju državnog sustava fizičke zaštite, među ostalim pružanjem usluga u području nuklearne sigurnosti, primjerice istorazinskih ocjena i savjetodavnih usluga, nacionalnih i regionalnih tečajeva za osposobljavanje i radionica s ciljem izgradnje kapaciteta i razvoja potrebnih ljudskih resursa te u svrhu razvoja i provedbe integriranih planova za potporu nuklearnoj sigurnosti (INSSP-ovi).

                     Ciljevi
               Ciljevi su pružanje pomoći u razvoju i promicanju nuklearne sigurnosti na globalnoj razini, uključujući izradu i odgovarajuću primjenu smjernica iz Zbirke IAEA-e o nuklearnoj sigurnosti, promicanje univerzalizacije Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (CPPNM) i njezine izmjene, dalje u tekstu zajedno A/CPPNM, te olakšavanje razmjene informacija o nuklearnoj sigurnosti i jačanje međunarodnog pravnog okvira.
               Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Preispitivanje ACPPNM-a tijekom Konferencije država stranaka u 2021.

                           2.

                           Međunarodne, regionalne i nacionalne radionice, na zahtjev država članica, za promicanje univerzalizacije CPPNM-a i podizanje svijesti.

                           3.

                           Izrada materijala za informiranje u svrhu poticanja daljnjih pristupanja ACPPNM-u.

                     Ishod
               Doprinos IAEA-e pristupanjima A/CPPNM-u
               Projekt 2: Usluge u području računalne sigurnosti i informacijskih tehnologija
               Kontekst
               Informacijska i računalna sigurnost ostaje i dalje ključni element za poboljšanje kapaciteta država u području nuklearne sigurnosti.
               Nuklearna sigurnost usmjerena je na sprečavanje i otkrivanje kaznenih djela ili namjernih neovlaštenih radnji, koji se odnose ili su usmjereni na nuklearan materijal, drugi radioaktivan materijal te s njima povezana postrojenja ili aktivnosti, kao i na odgovor na takva djela odnosno radnje. Za nuklearnu sigurnost unutar određene države odgovorna je isključivo ta država, koja ima obvezu pobrinuti se za sigurnost nuklearnog materijala, drugog radioaktivnog materijala te s njima povezanih postrojenja i aktivnosti u svojoj nadležnosti. Svaka država nastoji postići nuklearnu sigurnost uspostavom vlastitog, sebi primjerenog sustava nuklearne sigurnosti. Računala imaju važnu ulogu u pogledu svih aspekata upravljanja sigurnim i zaštićenim radom nuklearnih postrojenja, primjerice računalne sigurnosti i očuvanja fizičke zaštite. Iznimno je važno da svi takvi sustavi budu odgovarajuće zaštićeni od zlonamjernih upada. Informacijska i računalna sigurnost kontinuirano se razvija jer se mogućnosti i obilježja mogućih opasnosti stalno mijenjaju uz neprekidnu pojavu novih tehnika, taktika i procesa u pogledu prijetnji. Rad IAEA-e usmjeren je na obranu od takvih rastućih prijetnji.
               Ciljevi
               Poboljšanje kapaciteta država u području računalne i informacijske sigurnosti.
               Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Dovršena i ažurirana publikacija sa smjernicama o informacijskoj i računalnoj sigurnosti u okviru Zbirke IAEA-e o nuklearnoj sigurnosti (novi i ažurirani dokumenti sa smjernicama) i s njima povezanih tehničkih dokumenata i publikacija.

                           2.

                           Organiziranje sastanaka stručnjaka u području računalne sigurnosti nuklearnih postrojenja u svrhu praćenja razvoja događaja u navedenom području.

                           3.

                           Tečajevi za osposobljavanje, vježbe i radionice.

                           4.

                           Tehnička pomoć državama u području računalne sigurnosti.

                     Ishod

                           1.

                           Doprinos IAEA-e poboljšanim kapacitetima za informacijsku i računalnu sigurnost na razini države, nadležnih tijela i postrojenjâ u svrhu sprečavanja i otkrivanja incidenata u području računalne sigurnosti koji bi izravno ili neizravno mogli ugroziti nuklearnu sigurnost i zaštitu, te potpore odgovoru na takve incidente.

                           2.

                           Poboljšanje međunarodne suradnje okupljanjem stručnjaka i oblikovatelja politika radi poticanja razmjene informacija i iskustava u području računalne sigurnosti.

                           3.

                           Daljnje objavljivanje publikacija sa smjernicama i tehničkih dokumenata u području informacijske i računalne sigurnosti u vezi s nuklearnom sigurnosti.

                     Projekt 3: Unapređenje kulture nuklearne sigurnosti
               Kontekst
               Kultura nuklearne sigurnosti multidisciplinaran je pristup za pripremu osoblja na vanjske i unutarnje prijetnje u smislu njegove spremnosti i motivacije za poštovanje uspostavljenih postupaka i propisa te osiguravanja budnosti. Budući da su većinu sustava nuklearne sigurnosti osmislili i vode ljudi, uspjeh takvih sustava ovisi o ljudima koji su u njih uključeni. Kultura nuklearne sigurnosti smatra se jednim od 12 temeljnih načela fizičke zaštite nuklearnog materijala i postrojenja u okviru ACPPNM-a, kao i jednim od osnovnih načela Kodeksa ponašanja o sigurnosti i zaštiti radioaktivnih materijala. U Provedbenom vodiču o kulturi nuklearne sigurnosti (Zbirka o nuklearnoj sigurnosti br. 7) ta se kultura definira se kao skup značajki, stavova i ponašanja pojedinaca, organizacija i institucija koji služi kao sredstvo za potporu i unapređenje nuklearne sigurnosti. U istoj zbirci definira se koncept, opisuju uloge i odgovornosti institucija i pojedinaca te pružaju značajke kulture nuklearne sigurnosti koji služe za postizanje učinkovitosti nuklearne sigurnosti.
               Svrha je projekta poduprijeti razvoj ljudskih resursa u državama članicama u okviru radionica, tečajeva za osposobljavanje i seminara za poticanje svijesti, poticati provedbu samoprocjene kulture nuklearne sigurnosti i promicati razmjenu iskustava i znanja o alatima i metodologijama za samoprocjenu te dobrim praksama u području kulture nuklearne sigurnosti.
               Cilj
               Potpora državama u unapređenju njihove kulture sigurnosti.
               Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Organizacija međunarodnih radionica o kulturi nuklearne sigurnosti u svrhu potpore razvoju ljudskih resursa u državama članicama.

                           2.

                           Razvoj i konsolidacija smjernica te materijala i alata za osposobljavanje u području kulture nuklearne sigurnosti, primjerice alata za samoprocjenu.

                     Ishod
               Promicanje međunarodne razmjene iskustava, znanja i dobre prakse u pogledu načina razvoja, poticanja i održavanja snažne kulture nuklearne sigurnosti koja je usklađena s državnim sustavima nuklearne sigurnosti.

               2.
               Naslov 2.: Upravljanje informacijama
               Projekt 1: Procjena potreba, prioriteta i prijetnji u području nuklearne sigurnosti (misije u vezi s integriranim planovima za potporu nuklearnoj sigurnosti (INSSP))
               Kontekst
               IAEA pojedinačnim državama koje to zatraže pomaže pri utvrđivanju i rješavanju potreba u području nuklearne sigurnosti, i to razvojem i provedbom INSSP-ova te razvojem alata za samoprocjenu. Za nuklearnu sigurnost unutar određene države odgovorna je isključivo ta država, koja ima obvezu pobrinuti se za sigurnost nuklearnog materijala, drugog radioaktivnog materijala te s njima povezanih postrojenja i aktivnosti u svojoj nadležnosti. IAEA podupire napore država u svrhu uspostave učinkovitih i održivih sustava nuklearne sigurnosti, pri čemu je INSSP učinkovit mehanizam u tom smislu. Unatoč tome što se radi o pravno neobvezujućem dokumentu, odobrenje ili potvrda INSSP-a znak je da je određena država preuzela obvezu ulaganja napora u provedbu dogovorenih i u tom dokumentu sadržanih poboljšanja u vezi s nuklearnom sigurnosti. INSSP je osmišljen sa svrhom doprinosa strateškom planiranju aktivnosti u vezi s nuklearnom sigurnosti u određenoj državi i osigurao da ona preuzme odgovornost za poboljšanja u svrhu jačanja vlastita sustava nuklearne sigurnosti. Sadržava procjenu potreba te države u području nuklearne sigurnosti te obuhvaća aktivnosti koje ona poduzima ili planira poduzeti u suradnji, ovisno o slučaju, s IAEA-om ili drugim međunarodnim partnerima.
               INSSP se sastoji od općeg okvira koji sadržava područja i ciljeve u vezi s nuklearnom sigurnosti kojim se određenoj državi omogućuje sistematično utvrđivanje njezinih potreba u području nuklearne sigurnosti. Cilj je toj državi pružiti opće strateške elemente nuklearne sigurnosti kako bi se donositelje odluka i ciljeve strateškog planiranja dugoročno usmjerilo prema uspostavi samoodrživih sustava nuklearne sigurnosti. INSSP je strukturiran oko šest funkcionalnih područja: 1. zakonodavnog i regulatornog okvira, 2. procjene prijetnji i rizika, 3. sustava fizičke zaštite, 4. otkrivanja kaznenih djela i drugih neovlaštenih radnji koje uključuju materijal koji nije pod regulatornom kontrolom, 5. odgovora na događaje povezane s nuklearnom sigurnosti i 6. održavanja sustava nuklearne sigurnosti u državi. Osim misija u vezi s integriranim planovima za potporu nuklearnoj sigurnosti, IAEA organizira i tehničke sastanke kontaktnih točaka za INSSP-ove.
               Proces INSSP-a oslanja se na sustav za upravljanje informacijama o nuklearnoj sigurnosti (NUSIMS), tj. dobrovoljni sustav osmišljen kako bi se državama članicama, pomoglo u preispitivanju statusa njihove infrastrukture za nuklearnu sigurnost u okviru samoprocjene, kao i u praćenju napretka u uspostavi, održavanju i održavanju učinkovitog sustava nuklearne sigurnosti. Informacijska struktura NUSIMS-a odražava ključna operativna područja nuklearne sigurnosti te se temelji na publikacijama o osnovnim informacijama i preporukama u vezi s nuklearnom sigurnosti objavljenima u okviru Zbirke IAEA-e o nuklearnoj sigurnosti.
               Ciljevi
               Utvrđivanje i konsolidacija potreba pojedinačnih država u području nuklearne sigurnosti u okviru integriranog dokumenta koji sadržava potrebna poboljšanja povezana s nuklearnom sigurnosti te osiguravanje prilagođenog okvira za koordinaciju i provedbu aktivnosti koje određena država, IAEA i potencijalni donatori provode u vezi s nuklearnom sigurnosti.
               Održavanje sveobuhvatne informacijske platforme kojom se osigurava dobro shvaćanje potreba država u području nuklearne sigurnosti na globalnoj razini te podupiranje provedbe plana nuklearne sigurnosti.
               Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Razvoj i provedba INSSP-ova.

                           2.

                           Preispitivanje mehanizma ili alata za dobrovoljnu samoprocjenu stavljenih na raspolaganje državama i njihovo ponovno usklađivanje sa strukturom INSSP-a (NUSIMS).

                           3.

                           Tehnički sastanci kontaktnih točaka za INSSP-ove.

                           4.

                           Dovršetak korisničkog priručnika o INSSP-u.

                     Ishod
               Procjena potreba država koje su to zatražile, u području nuklearne sigurnosti i potpora uspostavi strateškog planiranja preporučenih aktivnosti u vezi s nuklearnom sigurnosti kako bi se osigurala uspostava, održavanje i održivost učinkovitog sustava nuklearne sigurnosti za pomoć državama u ispunjavanju obveza iz A/CPPNM-a.

               3.
               Naslov 3.: Nuklearna sigurnost materijala i s njima povezanih postrojenja
               Projekt 1: Unapređenje fizičke zaštite te evidentiranja i kontrole nuklearnog materijala za cijeli ciklus goriva
               Kontekst
               Aktivnosti povezane s nuklearnom sigurnosti pri uporabi i skladištenju nuklearnog materijala, nuklearnom sigurnosti ciklusa nuklearnog goriva i s njim povezanih postrojenja tijekom njihova životnog vijeka, uključujući evidentiranje i kontrolu nuklearnog materijala za potrebe nuklearne sigurnosti te s tehničkom provedbom A/CPPNM-a. Agencija razvija smjernice i državama, na njihov zahtjev, pruža osposobljavanje i potporu za unapređenje sigurnosti nuklearnih materijala primjenom evidentiranja i kontrole. U okviru projekta žele se riješiti tzv. unutarnje prijetnje. Program IAEA-e za unutarnje prijetnje sadržava smjernice o preventivnim i zaštitnim mjerama za nuklearnu sigurnost čiji je cilj ublaživanje takvih prijetnji. Projektom će se ujedno rješavati evidentiranje i kontrola nuklearnog materijala (NMAC). Sustav NMAC pomaže u otkrivanju i odvraćanju od neovlaštenog uklanjanja nuklearnog materijala, s pomoću inventara cjelokupnog nuklearnog materijala, koji uključuje informacije povezane s njegovom lokacijom. Glavni je cilj sustava NMAC održavati i pružati točne, pravodobne, potpune i pouzdane informacije o svim aktivnostima i operacijama u vezi s nuklearnim materijalom (uključujući njegovo premještanje). Sustav NMAC na razini postrojenja uspostavlja se u kontekstu nacionalnog regulatornog okvira te je pod kontrolom državnog nadležnog tijela. Ne smije ga se brkati s državnim sustavom evidentiranja i kontrole nuklearnog materijala (SSAC) koji je uspostavljen radi ispunjavanja međunarodnih obveza u pogledu zaštitnih mjera.
               IAEA je uložila znatna sredstva u razvoj hipotetskog instituta za nuklearna istraživanja Shapash (SNRI). Pritom je glavni cilj bilo omogućiti osposobljavanje država članica o pitanjima povezanima s nuklearnom sigurnosti, pri čemu se nije moglo otkriti osjetljive informacije kako se ne bi ugrozila sigurnost stvarnih postrojenja. SNRI-jev 3D model koristan je alat za osposobljavanje u području nuklearne sigurnosti. Daljnjim razvojem SNRI-ja trebale bi se iskoristiti prednosti 3D modela i poboljšati ishodi osposobljavanja u području nuklearne sigurnosti. Specijalizirana znanja i resursi nužni su, međutim, za uporabu 3D-a i virtualne stvarnosti za potrebe osposobljavanja. Ciljevi osposobljavanja moraju biti dobro usklađeni s tehnološkim rješenjima koja se rabe za njihovo postizanje. IAEA namjerava nastaviti s istraživanjem mogućih prednosti SNRI-jeva 3D modela i razvojem obrazovnih materijala povezanih sa SNRI-jem.
               Ciljevi
               Pružanje smjernica i alata za sprečavanje i zaštitu od neovlaštenog uklanjanja nuklearnog materijala te sabotaže nuklearnog materijala i postrojenja od strane upućenih osoba.
               Utvrđivanje država članica IAEA-e koje se bave rukovanjem nuklearnim materijalom te njegovom obradom ili skladištenjem i rabe sustav NMAC te pružanje potpore njihovim nadležnim tijelima i operaterima kako bi se osigurala uspješnost programa NMAC. Utvrđivanje država članica IAEA-e koje trenutačno nemaju sustav NMAC, a željele bi zatražiti pomoć za uspostavu programa NMAC.
               Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Izrada publikacija sa smjernicama u okviru Zbirke o nuklearnoj sigurnosti te alata za e-učenje o suzbijanju unutarnjih prijetnji i unapređenju evidentiranja i kontrole materijala za potrebe nuklearne sigurnosti u postrojenjima

                           2.

                           Organizacija tečajeva za podizanje svijesti i praktično osposobljavanje.

                           3.

                           Organizacija tečajeva za podizanje svijesti i praktično osposobljavanje o NMAC-u.

                           4.

                           Daljnji razvoj alata Shapash za osposobljavanje s pomoću virtualne stvarnosti.

                     Ishod
               Trajno pružanje potpore naporima država pri uspostavi učinkovitih i održivih nacionalnih sustava nuklearne sigurnosti za potporu suzbijanju unutarnjih prijetnji i poboljšanju evidentiranja i kontrole za potrebe nuklearne sigurnosti u postrojenjima
               Projekt 2: Koordinirani istraživački projekt – konceptualni dokument o primjeni mjera za fizičku zaštitu u doba bolesti COVID-19
               Kontekst
               Ovaj će se projekt baviti primjenom tehnologija za kontrolu pristupa i drugih tehnologija za nuklearnu sigurnost u pandemijskom okruženju u postrojenjima u kojima se skladišti i rabi nuklearni i drugi radioaktivni materijal, među ostalim postrojenjima ciklusa nuklearnog goriva, istraživačkim i energetskim reaktorima te postrojenjima za radioaktivne materijale. Tijekom pandemija kao što je pandemija bolesti COVID-19 medicinske mjere za minimiziranje prijenosa virusa mogu utjecati na učinkovitost, pa čak i na primjenu postojećih tehnologija i postupaka za nuklearnu sigurnost kao što su mjere kontrole pristupa osoblja. U određenim bi okolnostima moglo biti primjereno promijeniti provedbene protokole te izmijeniti postojeće i prilagoditi nove tehnologije u svrhu svladavanja izazova uzrokovanih bolešću COVID-19. U okviru projekta preispitat će se operativno iskustvo država članica IAEA-e u pogledu primjene kontrole pristupa i drugih mjera za nuklearnu sigurnost u doba bolesti COVID-19 te utvrditi s njom povezani izazovi i dobre prakse. Potom će trebati utvrditi tehnologije i postupke za nuklearnu sigurnost (među ostalim u području kontrole pristupa) koje je potrebno poboljšati te obaviti laboratorijske evaluacije mogućih izmjena i poboljšanja s aspekta njihove provedbe u okolnostima sličnima onima u doba bolesti COVID-19. IAEA će olakšati razmjenu operativnih iskustava i tehničkih informacija među državama članicama, objavljivati izvješća o projektu i podupirati istraživački rad u odabranim laboratorijima država članica.
               Ciljevi
               Osiguranje učinkovitih mjera za nuklearnu sigurnost u postrojenjima za nuklearne i druge radioaktivne materijale u okolnostima sličnima onima u doba bolesti COVID-19. Ciljevi projekta osobito uključuju sljedeće:

                           1.

                           preispitivanje operativnih iskustava država članica u provedbi kontrole pristupa i drugih mjera za nuklearnu sigurnost u doba bolesti COVID-19,

                           2.

                           utvrđivanje s njom povezanih izazova i dobre prakse,

                           3.

                           razmatranje potrebe za izmjenom postojećih tehnologija ili postupaka povezanih s njihovom uporabom ili za razvojem novih tehnologija s ciljem uvažavanja medicinskih zahtjeva povezanih s bolešću COVID-19,

                           4.

                           provedbu tehničke procjene predloženih izmjena novih tehnologija za kontrolu pristupa i drugih tehnologija za nuklearnu sigurnost s ciljem uvažavanja pandemijskih okolnosti.

                     Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Priručnik o dobroj praksi i tehnološkim preporukama za razmjenu operativnih iskustava država članica u području nuklearne sigurnosti u doba bolesti COVID-19.

                           2.

                           Utvrđivanje tehnoloških područja koja je potrebno dodatno razviti u svrhu omogućivanja učinkovitih mjera za kontrolu pristupa i drugih mjera za nuklearnu sigurnost u okolnostima sličnim onima u doba bolesti COVID-19.

                     Ishodi
               Pojačane mjere za nuklearnu sigurnost s ciljem sprečavanja krađe nuklearnog i drugog radioaktivnog materijala odnosno onemogućivanja sabotaže nuklearnih postrojenja u okolnostima sličnim onima u pandemiji.
               Poboljšano donošenje odluka u regulatornim tijelima i industriji u vezi s uporabom tehnologija za kontrolu pristupa i drugih tehnologija za nuklearnu sigurnost tijekom krize.

               4.
               Naslov 4.: Nuklearna sigurnost materijala koji nisu pod regulatornom kontrolom
               Projekt 1: Infrastruktura za institucionalni odgovor u pogledu materijala koji nisu pod regulatornom kontrolom
               Kontekst
               U okviru projekta državama članicama se, na njihov zahtjev, pruža potpora u nastojanjima da uspostave potrebnu infrastrukturu za borbu protiv nezakonite trgovine nuklearnim i drugim radioaktivnim materijalom. Pritom je potpora za infrastrukturu podijeljena na uslugu utvrđivanja infrastrukturnih potreba i potporu državama u uspostavi, provedbi, praćenju, procjeni i održavanju njihovih sustava nuklearne sigurnosti u vezi s odgovorom na događaje povezane s nuklearnom sigurnosti koji uključuju materijal koji nije pod regulatornom kontrolom. Infrastrukturne potrebe određene države procjenjuju se u okviru postupka Međunarodne savjetodavne službe za nuklearnu sigurnost (INSServ), koja djeluje u okviru IAEA-e, odnosno izradom plana za odgovor u području nuklearne sigurnosti. Dodatno područje odgovornosti sastoji se u pružanju potpore državama koje žele uvesti sustave i primijeniti mjere za nuklearnu sigurnost na velikim javnim događanjima.
               Cilj
               Pomoć državama u uspostavi i održavanju učinkovite institucionalne infrastrukture za jačanje nacionalnih napora u svrhu zaštite ljudi, imovine, okoliša i društva od neovlaštene uporabe nuklearnog i drugog radioaktivnog materijala.
               Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Izrada publikacija sa smjernicama u vezi s infrastrukturom za nuklearnu sigurnost i s njome povezanih materijala i alata za osposobljavanje.

                           2.

                           Pružanje potpore državama, na njihov zahtjev, u izgradnji ljudskih i tehnoloških kapaciteta za održavanje učinkovite infrastrukture u cilju ispunjavanja njihovih obveza u vezi s nuklearnim i drugim radioaktivnim materijalom koji nije pod regulatornom kontrolom.

                           3.

                           Koordinacija potpore radnoj skupini za odgovor.

                           4.

                           Pružanje potpore IAEA-e u svrhu provedbe mjera za nuklearnu sigurnost na velikim javnim događanjima.

                     Ishodi
               IAEA doprinosi većoj osviještenosti o potrebi za učinkovitom institucionalnom infrastrukturom u određenoj državi u cilju osiguravanja ispunjavanja nacionalnih i međunarodnih obveza.
               Države podrobno shvaćaju prednosti i nedostatke svojih sustava nuklearne sigurnosti u vezi s materijalom koji nije pod regulatornom kontrolom.
               Države imaju jasan vremenski plan za razvoj svojih kapaciteta za odgovor u vezi s materijalom koji nije pod regulatornim nadzorom.

               5.
               Naslov 5.: Razvoj programa i međunarodna suradnja
               Projekt 1: Razvoj programâ obrazovanja i osposobljavanja
               Kontekst
               Agencija ima važnu ulogu u osiguravanju usklađenih programa obrazovanja i osposobljavanja zahvaljujući kojima se u državama jačaju kapaciteti za uspostavu i održavanje sustavâ nuklearne sigurnosti. Dostatan broj stručnog i motiviranog osoblja jedan je od važnih preduvjeta za uspostavu i održavanje državnih sustava nuklearne sigurnosti. Osposobljavanje je važan instrument za stjecanje stručnih znanja i ostvarenje odgovarajuće uspješnosti osoblja. IAEA pomaže državama pružanjem osposobljavanja na temelju njihovih zahtjeva i potreba te podupiranjem uspostave programâ i organizacija za osposobljavanje u području nuklearne sigurnosti, uključujući centre za potporu nuklearnoj sigurnosti (NSSC-ovi).
               Sistemski pristup osposobljavanju pristup je kojim se osiguravaju logično sazrijevanje, od utvrđivanja znanja, vještina i stavova potrebnih za obavljanje posla ili uloge u području nuklearne sigurnosti do razvoja i provedbe osposobljavanja za postizanje tih kompetencija, te naknadna evaluacija tog osposobljavanja. U okviru ovog projekta posebna pozornost posvetit će se uporabi alata za e-učenje i drugih alata za informatičko osposobljavanje. Projekt nije ograničen na razvoj obrazovanja i osposobljavanja, već uključuje i koordinaciju mreža kao što su Međunarodna mreža za obrazovanje u području nuklearne sigurnosti (INSEN) i Međunarodna mreža centara za osposobljavanje i potporu u području nuklearne sigurnosti (mreža NSSC-ova).
               Ciljevi
               Promicanje integriranog pristupa razvoju ljudskih resursa u području nuklearne sigurnosti te pomoć državama, uz uvažavanje utvrđenih potreba, u izgradnji njihovih kapaciteta za razvoj i provedbu učinkovitih i održivih programa obrazovanja i osposobljavanja za razvoj ljudskih potencijala u području nuklearne sigurnosti.
               Uspostava snažnije suradnje i olakšavanje povećane razmjene informacija među državama o razvoju i provedbi programâ obrazovanja i osposobljavanja u području nuklearne sigurnosti u okviru INSEN-a, Međunarodne mreže NSSC-ova te Informacijskog portala za nuklearnu sigurnost (NUSEC).
               Očekivana ostvarenja

                           1.

                           Razmjena metodologije razvoja ljudskih potencijala za nuklearnu sigurnost s državama i uporaba te metodologije u državama.

                           2.

                           Osnivanje akademije za voditelje u području nuklearne sigurnosti.

                           3.

                           Razmjena iskustava i dobrih praksi u osposobljavanju u području nuklearne sigurnosti.

                           4.

                           Osiguravanje potpore državama članicama u primjeni metodologije sistemskog pristupa osposobljavanju.

                           5.

                           Pružanje potpore provedbi kontinuirane i redovite analize potreba za osposobljavanjem, evaluaciji osposobljavanja te osnivanju odborâ za osposobljavanje.

                           6.

                           Potpora i koordinacija aktivnosti mreže NSSC-ova kako bi se olakšala razmjena informacija i resursa te promicala suradnja među državama koje raspolažu centrima za potporu nuklearnoj sigurnosti ili državama koje imaju interes za uspostavu takvih centara.

                           7.

                           Pružanje pomoći državama u uspostavi i radu NSSC-ova radi održavanja nacionalnih sustava nuklearne sigurnosti s pomoću programa razvoja ljudskih resursa te tehničkom i znanstvenom potporom.

                           8.

                           Potpora regionalnoj i podregionalnoj suradnji među državama koje planiraju uspostaviti NSSC-ove ili njima već raspolažu.

                           9.

                           INSEN.

                           10.

                           Magistarski studij nuklearne sigurnosti.

                           11.

                           Izobrazba u području nuklearne sigurnosti.

                           12.

                           Tečajevi o obrazovanju u području nuklearne sigurnosti namijenjeni daljnjoj izobrazbi fakultetskog osoblja.

                           13.

                           Nastavni materijali za programe obrazovanja u području nuklearne sigurnosti.

                           14.

                           Izrada tečajeva e-učenja na svim službenim jezicima IAEA-e, uključujući prijevode.

                           15.

                           Revidiranje starih tečajeva e-učenja, uključujući revidiranje prijevodâ.

                     Ishod
               Države su sposobne učinkovito pokrenuti i provesti mjere za održavanje svojih nacionalnih sustava nuklearne sigurnosti, osobito s pomoću programa za razvoj ljudskih resursa, obrazovanjem, osposobljavanjem te tehničkom i znanstvenom potporom.

               6.
               Naslov 6.: Rodno usmjerena izgradnja kapaciteta i obrazovanje u području nuklearne sigurnosti
               Kontekst
               Program stipendiranja koji je nazvan po pionirskoj fizičarki i dvostrukoj dobitnici Nobelove nagrade Mariji Skłodowskoj Curie pokrenuo je u ožujku 2020. glavni direktor Rafael Mariano Grossi na manifestaciji IAEA-e povodom Međunarodnog dana žena. Ovom se inicijativom mlade žene nastoji potaknuti da studiraju i rade u područjima nuklearne znanosti i tehnologije odnosno neširenja nuklearnog oružja te osigurati potpora za njihovo obrazovanje i stjecanje radnog iskustva. Studenticama diplomskih studija u području nuklearne znanosti i tehnologije odnosno studija neširenja nuklearnog oružja osigurat će se u okviru programa stipendije u najduljem trajanju od dvije godine. Stipendistkinjama će se ujedno ponuditi mogućnost da obave pripravništvo u IAEA-i na taj način dopune stručna znanja stečena tijekom studija.
               Ciljevi
               Poticanje mladih žena na karijeru u području nuklearne znanosti i tehnologije odnosno studija neširenja nuklearnog oružja uz osiguravanje studentskih stipendija za visokomotivirane i nadarene studentice diplomskih studija i pružanje mogućnosti obavljanja pripravništva u IAEA-i. Programom će se dugoročno doprinijeti novom naraštaju predvodnica u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu i matematici koje će poticati znanstveni i tehnološki razvoj u svojim zemljama.
               Očekivano ostvarenje
               U okviru programa financirat će se stipendije za najmanje sto stipendistica, uz procijenjeni ukupni trošak od 4 do 6 milijuna EUR za dvogodišnje razdoblje.
               Ishod
               Osiguravanje znanstvenog obrazovanja i radnog iskustva za žene s ciljem promicanja jednake zastupljenosti u primjeni nuklearnih tehnologija i svladavanja zajedničkih globalnih izazova, među ostalim i izazova u području nuklearne sigurnosti.


title: Odluka Vijeća (EU) 2021/1019 od 22. lipnja 2021. o financijskim doprinosima koje trebaju platiti stranke Europskog razvojnog fonda radi financiranja tog fonda, uključujući drugi obrok za 2021.

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/9

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1019
         od 22. lipnja 2021.
         o financijskim doprinosima koje trebaju platiti stranke Europskog razvojnog fonda radi financiranja tog fonda, uključujući drugi obrok za 2021.
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Unutarnji sporazum predstavnika vlada država članica Europske unije, koji se sastaju u okviru Vijeća, o financiranju pomoći Europske unije na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1), a posebno njegov članak 7. stavak 2. u vezi s člankom 14. stavkom 3.,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1877 od 26. studenoga 2018. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2015/323 (2), a posebno njezin članak 19. stavak 3.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s postupkom utvrđenim u člancima od 19. do 22. Uredbe (EU) 2018/1877 Komisija do 15. lipnja 2021. treba podnijeti prijedlog u kojem određuje iznos drugog obroka doprinosa za 2021. i revidirani godišnji iznos doprinosa za 2021. ako godišnji iznos odstupa od stvarnih potreba.

                     (2)

                     U skladu s člankom 46. Uredbe (EU) 2018/1877 Europska investicijska banka (EIB) je 6. travnja 2021. poslala Komisiji svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.

                     (3)

                     U skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1877 u okviru poziva za doprinose prvo se iskorištavaju iznosi utvrđeni za prethodne europske razvojne fondove. Stoga bi trebalo uputiti poziv za sredstva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1877, za Komisiju i za EIB.

                     (4)

                     U skladu s člankom 152. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (3) („Sporazum o povlačenju”), Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) ostaje sudionica u Europskom razvojnom fondu („ERF”) do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova. Međutim, u skladu s člankom 153. Sporazuma o povlačenju, ne smije se ponovno upotrijebiti udio Ujedinjene Kraljevine u opozvanim sredstvima iz projekata u okviru 11. ERF-a ako su ta sredstva opozvana nakon 31. prosinca 2020., ili iz prethodnih ERF-ova.

                     (5)

                     Odlukom Vijeća (EU) 2020/1708 (4) utvrđen je godišnji iznos doprinosa država članica ERF-u za 2021. na 3 700 000 000 EUR za Komisiju, odnosno na 300 000 000 EUR za EIB.

                     (6)

                     Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Odlukom, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stranke Europskog razvojnog fonda plaćaju pojedinačne doprinose za ERF Komisiji i Europskoj investicijskoj banci kao drugi obrok za 2021. u skladu s Prilogom.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Luxembourgu 22. lipnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

            (2)  SL L 307, 3.12.2018., str. 1.

            (3)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

            (4)  Odluka Vijeća (EU) 2020/1708 od 13. studenoga 2020. o financijskim doprinosima koje države članice trebaju platiti radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2022., godišnji iznos za 2021., prvi obrok za 2021. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za očekivane godišnje iznose doprinosa za godine 2023. i 2024. (SL L 385, 17.11.2020., str. 13.).

            PRILOG

                        DRŽAVE ČLANICE I UK

                        Ključni postotak za 11. ERF %

                        Drugi obrok za 2021. (EUR)

                        Ukupno

                        EIB

                        Komisija

                        11. ERF

                        11. ERF

                        BELGIJA

                        3,24927

                        4 224 051,00

                        38 991 240,00

                        43 215 291,00

                        BUGARSKA

                        0,21853

                        284 089,00

                        2 622 360,00

                        2 906 449,00

                        ČEŠKA

                        0,79745

                        1 036 685,00

                        9 569 400,00

                        10 606 085,00

                        DANSKA

                        1,98045

                        2 574 585,00

                        23 765 400,00

                        26 339 985,00

                        NJEMAČKA

                        20,57980

                        26 753 740,00

                        246 957 600,00

                        273 711 340,00

                        ESTONIJA

                        0,08635

                        112 255,00

                        1 036 200,00

                        1 148 455,00

                        IRSKA

                        0,94006

                        1 222 078,00

                        11 280 720,00

                        12 502 798,00

                        GRČKA

                        1,50735

                        1 959 555,00

                        18 088 200,00

                        20 047 755,00

                        ŠPANJOLSKA

                        7,93248

                        10 312 224,00

                        95 189 760,00

                        105 501 984,00

                        FRANCUSKA

                        17,81269

                        23 156 497,00

                        213 752 280,00

                        236 908 777,00

                        HRVATSKA

                        0,22518

                        292 734,00

                        2 702 160,00

                        2 994 894,00

                        ITALIJA

                        12,53009

                        16 289 117,00

                        150 361 080,00

                        166 650 197,00

                        CIPAR

                        0,11162

                        145 106,00

                        1 339 440,00

                        1 484 546,00

                        LATVIJA

                        0,11612

                        150 956,00

                        1 393 440,00

                        1 544 396,00

                        LITVA

                        0,18077

                        235 001,00

                        2 169 240,00

                        2 404 241,00

                        LUKSEMBURG

                        0,25509

                        331 617,00

                        3 061 080,00

                        3 392 697,00

                        MAĐARSKA

                        0,61456

                        798 928,00

                        7 374 720,00

                        8 173 648,00

                        MALTA

                        0,03801

                        49 413,00

                        456 120,00

                        505 533,00

                        NIZOZEMSKA

                        4,77678

                        6 209 814,00

                        57 321 360,00

                        63 531 174,00

                        AUSTRIJA

                        2,39757

                        3 116 841,00

                        28 770 840,00

                        31 887 681,00

                        POLJSKA

                        2,00734

                        2 609 542,00

                        24 088 080,00

                        26 697 622,00

                        PORTUGAL

                        1,19679

                        1 555 827,00

                        14 361 480,00

                        15 917 307,00

                        RUMUNJSKA

                        0,71815

                        933 595,00

                        8 617 800,00

                        9 551 395,00

                        SLOVENIJA

                        0,22452

                        291 876,00

                        2 694 240,00

                        2 986 116,00

                        SLOVAČKA

                        0,37616

                        489 008,00

                        4 513 920,00

                        5 002 928,00

                        FINSKA

                        1,50909

                        1 961 817,00

                        18 109 080,00

                        20 070 897,00

                        ŠVEDSKA

                        2,93911

                        3 820 843,00

                        35 269 320,00

                        39 090 163,00

                        UJEDINJENA KRALJEVINA

                        14,67862

                        19 082 206,00

                        176 143 440,00

                        195 225 646,00

                        UKUPNO EU-27 I UK

                        100,00

                        130 000 000,00

                        1 200 000 000,00

                        1 330 000 000,00


title: Odluka (EU) 2021/1020 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2021. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/12

         ODLUKA (EU) 2021/1020 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 8. lipnja 2021.
         o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1), a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
         uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (2), a posebno njegovu točku 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji („EGF”) pružanje potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

                     (2)

                     EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđeno člankom 8. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

                     (3)

                     Belgija je 22. prosinca 2020. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjem radnika u poduzeću Swissport u Belgiji. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (4)

                     Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Belgija osigurao financijski doprinos u iznosu od 3 719 224 EUR.

                     (5)

                     Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme potrebno za mobilizaciju EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 3 719 224 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 8. lipnja 2021.

            Sastavljeno u Strasbourgu 8. lipnja 2021.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

            (2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

            (3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).


title: Odluka (EU) 2021/1021 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2021. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Njemačke – EGF/2020/003 DE/GMH Guss

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/14

         ODLUKA (EU) 2021/1021 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 8. lipnja 2021.
         o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Njemačke – EGF/2020/003 DE/GMH Guss
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1), a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
         uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (2), a posebno njegovu točku 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pružanje potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine prouzročenih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

                     (2)

                     EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđeno člankom 8. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

                     (3)

                     Njemačka je 15. prosinca 2020. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjem radnika u poduzeću GMH Guss GmbH u Njemačkoj. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (4)

                     Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Njemačka pružio financijski doprinos u iznosu od 1 081 706 EUR.

                     (5)

                     Ova bi se odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobiliziranje EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 1 081 706 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstva za plaćanje.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 8. lipnja 2021.

            Sastavljeno u Strasbourgu 8. lipnja 2021.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

            (2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

            (3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).


title: Odluka (EU) 2021/1023 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2021. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/18

         ODLUKA (EU) 2021/1023 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 8. lipnja 2021.
         o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1), a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
         uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (2), a posebno njegovu točku 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji („EGF”) pružanje potpore radnicima koji su otpušteni i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

                     (2)

                     EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđeno člankom 8. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

                     (3)

                     Finska je 30. prosinca 2020. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjem radnika u poduzeću Finnair Oyj i jednom podugovaratelju u Finskoj. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (4)

                     Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Finska osigurao financijski doprinos u iznosu od 1 752 360 EUR.

                     (5)

                     Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme potrebno za mobilizaciju EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2021. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 1 752 360 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 8. lipnja 2021.

            Sastavljeno u Strasbourgu, 8. lipnja 2021.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

            (2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

            (3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2021/1024 od 18. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2009/908/EU o utvrđivanju mjera za provedbu Odluke Europskog vijeća o predsjedanju Vijećem i o predsjedanju pripremnim tijelima Vijeća

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/20

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1024
         od 18. lipnja 2021.
         o izmjeni Odluke 2009/908/EU o utvrđivanju mjera za provedbu Odluke Europskog vijeća o predsjedanju Vijećem i o predsjedanju pripremnim tijelima Vijeća
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća 2009/881/EU od 1. prosinca 2009. o predsjedanju Vijećem (1), a posebno njezin članak 4.,
         budući da:

                     (1)

                     Odlukom 2009/908/EU (2) Vijeće je utvrdilo mjere za provedbu Odluke Europskog vijeća 2009/881/EU. Pripremna tijela kojima ne predsjeda šestomjesečno predsjedništvo navedena su u Prilogu III. Odluci 2009/908/EU, kako je predviđeno u članku 2. trećem podstavku Odluke Europskog vijeća 2009/881/EU.

                     (2)

                     U skladu s Prilogom III. Odluci 2009/908/EU Radna skupina za obradu pravnih podataka navedena je među pripremnim tijelima Vijeća kojima predsjeda Glavno tajništvo Vijeća.

                     (3)

                     S obzirom na iskustvo Radne skupine za obradu pravnih podataka i vrstu zadaća koje ona obavlja, tom radnom skupinom trebalo bi predsjedati šestomjesečno predsjedništvo.

                     (4)

                     Odluku 2009/908/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U Prilogu III. Odluci 2009/908/EU tekst „Radna skupina za obradu pravnih podataka” briše se.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
            Primjenjuje se od 1. srpnja 2021.
            Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

            Sastavljeno u Luxembourgu 18. lipnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. LEÃO

            (1)  SL L 315, 2.12.2009., str. 50.

            (2)  Odluka Vijeća 2009/908/EU od 1. prosinca 2009. o utvrđivanju mjera za provedbu Odluke Europskog vijeća o predsjedanju Vijećem i o predsjedanju pripremnim tijelima Vijeća (SL L 322, 9.12.2009., str. 28.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/1025 od 21. lipnja 2021. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/809 o potpori provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/22

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2021/1025
         od 21. lipnja 2021.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/809 o potpori provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 11. svibnja 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/809 (1) kojom je za projekte iz njezina članka 1. predviđeno provedbeno razdoblje od 36 mjeseci od datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz članka 3. stavka 3. te odluke.

                     (2)

                     Vijeće je 16. lipnja 2020. donijelo Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/795 (2) o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/809 kojom se njezino razdoblje provedbe produljuje do 10. kolovoza 2021.

                     (3)

                     Ured Ujedinjenih naroda (UN) za poslove razoružanja (UNODA), koji je odgovoran za tehničku provedbu projekata iz članka 1. Odluke (ZVSP) 2017/809, zatražio je 26. ožujka 2021. daljnje produljenje razdoblja provedbe te odluke u trajanju od osam mjeseci. Zatraženim bi se produljenjem UNODA-i omogućilo da nastavi pružati pomoć državama članicama UN-a koje provode Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1540 (2004) („RVSUN 1540”), dodatno doprinese sveobuhvatnom preispitivanju koje je u tijeku, nastavi pružati pomoć Odboru Vijeća sigurnosti UN-a uspostavljenim RVSUN-om 1540 do kraja njegova tekućeg mandata 28. travnja 2022. te ublaži gubitke nastale zbog projekata koji nisu provedeni uslijed pandemije bolesti COVID-19.

                     (4)

                     Nastavak projekata iz članka 1. Odluke (ZVSP) 2017/809 nema nikakvog utjecaja na financijska sredstva do 25. travnja 2022.

                     (5)

                     Odluku (ZVSP) 2017/809 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Članak 5. stavak 2. Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/809 zamjenjuje se sljedećim:

                  „2.   Ova Odluka prestaje važiti 25. travnja 2022.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Luxembourgu 21. lipnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/809 od 11. svibnja 2017. o potpori provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i načinima njegove isporuke (SL L 121, 12.5.2017., str. 39.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/795 od 16. lipnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/809 o potpori provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004) o suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke (SL L 193, 17.6.2020., str. 14.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/1026 od 21. lipnja 2021. o potpori Programu za kibersigurnost i kiberotpornost te sigurnost informacija Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/24

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2021/1026
         od 21. lipnja 2021.
         o potpori Programu za kibersigurnost i kiberotpornost te sigurnost informacija Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Europsko vijeće 12. prosinca 2003. donijelo je Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje („Strategija EU-a”), čije poglavlje III. sadržava popis mjera za suzbijanje takvog širenja.

                     (2)

                     Strategijom EU-a naglašava se ključna uloga Konvencije o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog oružja i o njegovu uništenju (CWC) i Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u stvaranju svijeta bez kemijskog oružja. Ciljevi Strategije EU-a dopunjuju ciljeve koje nastoji ostvariti OPCW u kontekstu njegove odgovornosti za provedbu CWC-a.

                     (3)

                     Vijeće je 22. studenoga 2004. donijelo Zajedničku akciju 2004/797/ZVSP (1) o potpori aktivnostima OPCW-a. Nakon isteka te zajedničke akcije uslijedila je Zajednička akcija Vijeća 2005/913/ZVSP (2) te potom Zajednička akcija Vijeća 2007/185/ZVSP (3).
                     Nakon Zajedničke akcije 2007/185/ZVSP uslijedile su odluke Vijeća 2009/569/ZVSP (4), 2012/166/ZVSP (5), 2013/726/ZVSP (6), (ZVSP) 2015/259 (7), (ZVSP) 2017/2302 (8), (ZVSP) 2017/2303 (9) i (ZVSP) 2019/538 (10).

                     (4)

                     Nastavak takve intenzivne i ciljane pomoći Unije OPCW-u potreban je u kontekstu aktivne provedbe poglavlja III. Strategije EU-a.

                     (5)

                     Potrebna je daljnja potpora Unije Programu OPCW-a za kibersigurnost i kiberotpornost te sigurnost informacija čiji je cilj jačanje kapaciteta OPCW-a kako bi se održale odgovarajuće razine kibersigurnosti i kiberotpornosti pri prevladavanju postojećih i novih izazova povezanih s kibersigurnosti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   U svrhu neposredne i praktične primjene određenih elemenata Strategije EU-a, Unija podupire projekt OPCW-a sa sljedećim ciljevima:

                           —

                           nadogradnja infrastrukture IKT-a u skladu s institucionalnim okvirom OPCW-a za kontinuitet poslovanja, s posebnim naglaskom na otpornosti; i

                           —

                           osiguravanje upravljanja povlaštenim pristupom, kao i upravljanja fizičkim, logičkim i kriptografskim informacijama te njihovog odvajanja za sve strateške mreže i mreže misija OPCW-a.

               2.   U kontekstu stavka 1. Unija podupire sljedeće aktivnosti projekta OPCW-a koje su usklađene s mjerama utvrđenima u poglavlju III. strategije EU-a:

                           —

                           operacionalizaciju povoljnog okruženja za napore koji se trenutačno ulažu u kibersigurnost i kiberotpornost u okviru operacija OPCW-a na više lokacija;

                           —

                           razvoj prilagođenih rješenja za integraciju i konfiguraciju sustava, lokalnih i u oblaku, sa sustavima IKT-a OPCW-a i rješenjima za upravljanje povlaštenim pristupom (Privileged Access Management/PAM); i

                           —

                           pokretanje i testiranje rješenjâ za PAM.

               3.   Detaljan opis aktivnosti OPCW-a koje podupire Unija navedenih u stavku 2. utvrđen je u Prilogu.

            Članak 2.

               1.   Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („VP”) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

               2.   Tehnička provedba projekta iz članka 1. povjerena je Tehničkom tajništvu OPCW-a („Tehničko tajništvo”). Ono tu zadaću provodi pod odgovornošću i nadzorom VP-a. U tu svrhu VP sklapa potrebne dogovore s Tehničkim tajništvom.

            Članak 3.

               1.   Financijski referentni iznos za provedbu projekta iz članka 1. iznosi 2 151 823 EUR.

               2.   Rashodima koji se financiraju iz iznosa navedenog u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.

               3.   Komisija nadzire ispravnost upravljanja rashodima iz stavka 2. U tu svrhu Komisija sklapa potrebni sporazum s Tehničkim tajništvom. Tim sporazumom utvrđuje se da Tehničko tajništvo mora osigurati vidljivost doprinosa Unije koja je razmjerna njegovoj veličini te odrediti mjere kojima se olakšava razvoj sinergija i izbjegava udvostručavanje aktivnosti.

               4.   Komisija nastoji sklopiti sporazum iz stavka 3. u najkraćem mogućem roku nakon stupanja na snagu ove Odluke. Komisija obavješćuje Vijeće o eventualnim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja sporazuma.

            Članak 4.
            VP izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih izvješća koje priprema Tehničko tajništvo. Izvješća VP-a osnova su za evaluaciju koju provodi Vijeće. Komisija pruža informacije o financijskim aspektima projekta iz članka 1.

            Članak 5.

               1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               2.   Ova Odluka prestaje važiti 24 mjeseca nakon datuma sklapanja sporazuma iz članka 3. stavka 3. Međutim, ona prestaje važiti šest mjeseci nakon stupanja na snagu ako se navedeni sporazum ne sklopi u tom roku.

            Sastavljeno u Luxembourgu 21. lipnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Zajednička akcija Vijeća 2004/797/ZVSP od 22. studenoga 2004. o potpori aktivnostima OPCW-a u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 349, 25.11.2004., str. 63).

            (2)  Zajednička akcija Vijeća 2005/913/ZVSP od 12. prosinca 2005. o potpori aktivnostima OPCW-a u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 331, 17.12.2005., str. 34.).

            (3)  Zajednička akcija Vijeća 2007/185/ZVSP od 19. ožujka 2007. o potpori aktivnostima OPCW-a u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (SL L 85, 27.3.2007., str. 10.).

            (4)  Odluka Vijeća 2009/569/ZVSP od 27. srpnja 2009. o potpori aktivnostima Organizacije OPCW u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (SL L 197, 29.7.2009., str. 96.).

            (5)  Odluka Vijeća 2012/166/ZVSP od 23. ožujka 2012. o potpori aktivnostima Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 87, 24.3.2012., str. 49.).

            (6)  Odluka Vijeća 2013/726/ZVSP od 9. prosinca 2013. u potporu RVSUN-a 2118 (2013) i Odluke Izvršnog vijeća OPCW-a EC-M-33/Dec 1 u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 329, 10.12.2013., str. 41.).

            (7)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/259 od 17. veljače 2015. o potpori aktivnostima Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 43, 18.2.2015., str. 14.).

            (8)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2302 od 12. prosinca 2017. u potpori aktivnostima OPCW-a za pomoć u operacijama čišćenja bivše lokacije za skladištenje kemijskog oružja u Libiji u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 329, 13.12.2017., str. 49.).

            (9)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2303 od 12. prosinca 2017. u potpori daljnjoj provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2118 (2013) i Odluci Izvršnog vijeća Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) EC-M-33/DEC.1 o uništenju sirijskog kemijskog oružja u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 329, 13.12.2017., str. 55.).

            (10)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/538 od 1. travnja 2019. o potpori aktivnostima Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje (SL L 93, 2.4.2019., str. 3.).

            PRILOG
            PROJEKTNI DOKUMENT
            1.   Kontekst
            OPCW je dužan održavati infrastrukturu koja omogućuje informacijsku suverenost razmjerno klasifikacijama povlaštenog pristupa, odgovarajućim postupcima upravljanja i postojećim prijetnjama, dok istodobno održava sposobnost obrane od novih rizika. OPCW se i dalje neprekidno suočava s ozbiljnim i novim rizicima u vezi s kibersigurnosti i kiberotpornosti. OPCW je meta visokokvalificiranih, dobro opremljenih i motiviranih aktera. Ti akteri nastavljaju često napadati povjerljivost i integritet informacija i infrastrukture OPCW-a. Kako bi se odgovorilo na zabrinutost koju su izazvali nedavni kibernapadi, aktualna politička zbivanja i kriza uzrokovana bolešću COVID-19 te uzimajući u obzir jedinstvene zahtjeve koji proizlaze iz prirode rada OPCW-a u ispunjavanju mandata Konvencije o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog oružja i o njegovu uništenju (CWC), jasno je da su potrebna bitna ulaganja u tehničke sposobnosti.
            U okviru Posebnog fonda OPCW-a za kibersigurnost, kontinuitet poslovanja i sigurnost fizičke infrastrukture OPCW je izradio svoj Program za kibersigurnost i kiberotpornost te sigurnost informacija (Program OPCW-a) koji obuhvaća 47 aktivnosti za rješavanje izazova u području kibersigurnosti koji su se nedavno pojavili. Program OPCW-a usklađen je s najboljom praksom koju promiču subjekti kao što je Agencija Europske unije za kibersigurnost (ENISA) ili upotrebljava koncepte povezane s Direktivom EU-a o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (NIS) u području telekomunikacija i u području obrane. Općenito, Program OPCW-a obuhvaća sljedeća tematska područja: klasificirane i neklasificirane mreže; politika i upravljanje; otkrivanje i odgovor; operacije i održavanje; i telekomunikacije. Program OPCW-a u osnovi je koncipiran tako da je OPCW u stanju omesti napadače koji su dobro opremljeni ili ih sponzorira država u postizanju njihovih ciljeva, te ublažiti rizike povezane s vanjskim i unutarnjim prijetnjama iz ljudske i tehničke perspektive. Potpora Unije strukturirana je kao projekt koji se sastoji triju aktivnosti koji odgovara dvjema od 47 aktivnosti Programa OPCW-a.
            2.   Svrha projekta
            Opća je svrha projekta osigurati da Tajništvo OPCW-a ima kapacitet za održavanje odgovarajuće razine kibersigurnosti i kiberotpornosti u rješavanju izazova u obrani kibersigurnosti koji se ponavljaju i pojavljuju, u sjedištu OPCW-a i u pomoćnim objektima, kako bi se omogućilo ispunjavanje mandata OPCW-a i djelotvorna provedba CWC-a.
            3.   Ciljevi

                        —

                        nadogradnja infrastrukture IKT-a u skladu s institucionalnim okvirom kontinuiteta poslovanja OPCW-a s posebnim naglaskom na otpornosti;

                        —

                        osiguravanje upravljanja povlaštenim pristupom, kao i upravljanja fizičkim, logičkim i kriptografskim informacijama te njihovog odvajanja za sve strateške mreže i mreže misija.

                  4.   Rezultati
            Očekivani rezultati projekta jesu sljedeći:

                        —

                        opremom i uslugama IKT-a osigurava se robusna pouzdanost sustava (hibridna/geografska zalihost) i omogućuje povećana dostupnost sustava i usluga IKT-a kojima se podupire kontinuitet poslovanja;

                        —

                        minimiziranje sposobnosti svakog čimbenika ili svake osobe da negativno utječe na povjerljivost i integritet informacija ili sustava unutar OPCW-a.

                  5.   Aktivnosti
            5.1   Aktivnost 1. – operacionalizacija povoljnog okruženja za napore koji se trenutačno ulažu u kibersigurnost i kiberotpornost u okviru operacija OPCW-a na više lokacija
            Ovom aktivnošću nastoji se osigurati povoljno okruženje za nesmetano uvođenje planiranja kontinuiteta poslovanja OPCW-a u vezi s kibersigurnosti i kiberotpornosti. To će se postići nadogradnjom infrastrukture – reorganizacijom i/ili arhiviranjem radi kontinuiteta poslovanja OPCW-a u okviru operacija na više lokacija. Usto je potrebno dodatno olakšati i omogućiti integraciju upravljanja povlaštenim pristupom u postupke planiranja kontinuiteta poslovanja i odgovora.
            5.2   Aktivnost 2. – razvoj prilagođenog rješenja za integraciju i konfiguraciju sustavâ, lokalnu i u oblaku, sa sustavima IKT-a u OPCW-u i rješenjima za upravljanje povlaštenim pristupom (Privileged Access Management/PAM)
            Ova je aktivnost usmjerena na pretvaranje povoljnog okruženja u prilagođeni dizajn za integraciju i konfiguraciju sustavâ, lokalnu i u oblaku, sa sustavima IKT-a u OPCW-u i rješenjima za PAM. Očekuje se da će se time povećati učinkovitost infrastrukture sustava IKT-a i dovesti do razvoja integriranog sustava za PAM za kritičnu imovinu koji može odvraćati i otkrivati te raspolaže odgovarajućim sposobnostima traženja prijetnji.
            5.3   Aktivnost 3. – Pokretanje i testiranje rješenjâ za PAM
            Ova aktivnost temelji se na uvedenoj infrastrukturi i rješenjima za PAM koja su razvijena kako bi se integracija i konfiguracija provele iz teorije u praksu. Sustavi se moraju mapirati, profilirati i ugraditi u postojeće sustave te pritom treba uzeti u obzir povezane političke i ljudske čimbenike. Potom će se temeljitim testiranjem provjeriti i osigurati robusnost sustava (svi novi sustavi imaju strogu autentikaciju za korisnike i uređaje, odgovarajuću klasifikaciju i zaštitu informacija te napredno sprečavanje gubitka podataka) u provedbi i tijekom vremena, čime će se Tajništvu OPCW-a omogućiti da prepozna i ukloni nedostatke u mjeri u kojoj je to moguće.
            6.   Trajanje
            Ukupno trajanje izvođenja i zaključenja provedbe koja se financira u okviru ovog projekta procjenjuje se na 24 mjeseca.
            7.   Korisnici
            Korisnici projekta bit će osoblje Tehničkog tajništva OPCW-a, tijela za oblikovanje politika, pomoćna tijela i dionici CWC-a, uključujući države stranke.
            8.   Vidljivost EU-a
            OPCW poduzima sve odgovarajuće mjere, u okviru razumnih sigurnosnih pitanja, kako bi istaknuo činjenicu da je ovaj projekt financirala Unija.


title: Odluka Vijeća (EU) 2021/1027 od 22. lipnja 2021. o povjeravanju Europskoj komisiji – Uredu za upravljanje individualnim materijalnim pravima i njihovu isplatu (PMO) – izvršavanja ovlasti dodijeljenih tijelu za imenovanje i tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu u vezi s osiguranjem od rizika profesionalnih bolesti ili nesreća

text:
                  24.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 224/29

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1027
         od 22. lipnja 2021.
         o povjeravanju Europskoj komisiji – Uredu za upravljanje individualnim materijalnim pravima i njihovu isplatu (PMO) – izvršavanja ovlasti dodijeljenih tijelu za imenovanje i tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu u vezi s osiguranjem od rizika profesionalnih bolesti ili nesreća
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europske unije, utvrđene Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (1), a posebno članak 2. stavak 2. Pravilnika o osoblju i članak 6. Uvjeta zaposlenja,
         uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/262 od 6. veljače 2017. o određivanju tijela za imenovanje i tijela ovlaštenog za sklapanje ugovorâ o radu, za Glavno tajništvo Vijeća, i o stavljanju izvan snage Odluke 2013/811/EU (2),
         budući da:

                     (1)

                     Dužnosnici i ostali službenici Europske unije osigurani su od rizika profesionalnih bolesti ili nesreća na temelju članka 73. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju”) i članaka 28. i 95. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije („Uvjeti zaposlenja”). Na temelju članka 73. Pravilnika o osoblju uvjeti tog osiguranja utvrđeni su zajedničkim pravilima koja sporazumno donose sve institucije, što je predsjednik Suda Europske unije zabilježio 13. prosinca 2005.

                     (2)

                     Ured za upravljanje individualnim materijalnim pravima i njihovu isplatu (PMO) Europske komisije odgovoran je za upravljanje financijskim pravima i njihovu isplatu za osoblje Komisije te, na temelju sporazumâ na razini službi, za osoblje određenih drugih institucija i tijela Unije.

                     (3)

                     Na temelju Sporazuma na razini službi koji su PMO i Glavno tajništvo Vijeća (GTV) sklopili 3. svibnja 2019. PMO je odgovoran za upravljanje individualnim pravima, mirovinskim pravima i davanjima za nezaposlenost te njihovu isplatu za osoblje GTV-a. PMO u tim područjima izvršava ovlasti tijela za imenovanje i tijela ovlaštenog za sklapanje ugovorâ o radu na temelju Odluke Vijeća (EU) 2019/792. (3)

                     (4)

                     Sporazumom na razini službi od 3. svibnja 2019. predviđa se, među ostalim, da se opseg usluga koje pruža PMO može proširiti na upravljanje osiguranjem od rizika profesionalnih bolesti ili nesreća osoblja GTV-a. Budući da su uvjeti koji se odnose na to osiguranje zajednički svim institucijama i da PMO raspolaže potrebnim kapacitetima i iskustvom, primjereno je povjeriti takve usluge PMO-u.

                     (5)

                     Kako bi se osigurao djelotvoran prijenos takvih usluga, Vijeće bi izvršavanje relevantnih ovlasti dodijeljenih tijelu za imenovanje i tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu za osoblje GTV-a trebalo povjeriti PMO-u.

                     (6)

                     Kako bi se osigurala pravna sigurnost za osoblje GTV-a, trebalo bi pojasniti da se zahtjevi i žalbe koji se odnose na osiguranje od profesionalnih bolesti ili nesreća trebaju podnositi Komisiji. U istu bi svrhu trebalo pojasniti da se povezani pravni lijekovi protiv Komisije podnose Sudu Europske unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Izvršavanje ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju dodijeljene tijelu za imenovanje, a Uvjetima zaposlenja tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu, za osoblje GTV-a, povjerava se Uredu za upravljanje individualnim materijalnim pravima i njihovu isplatu (PMO) Europske komisije– u odnosu na primjenu članka 73. Pravilnika o osoblju i članaka 28. i 95. Uvjeta zaposlenja.

               2.   Zahtjevi i žalbe koji se odnose na pitanja iz stavka 1.ovog članka podnose se tijelu za imenovanje ili tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu Komisije na temelju članka 90.c Pravilnika o osoblju odnosno članaka 46. i 117. Uvjeta zaposlenja. Pravni lijekovi pred Sudom Europske unije koji se odnose na pitanja iz stavka 1. ovog članka podnose se protiv Komisije na temelju članka 91.a Pravilnika o osoblju i članaka 46. i 117. Uvjeta zaposlenja.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu 1. srpnja 2021.

            Sastavljeno u Luxembourgu 22. lipnja 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

            (2)  SL L 39, 16.2.2017., str. 4.

            (3)  Odluka Vijeća (EU) 2019/792 od 13. svibnja 2019. o povjeravanju Europskoj komisiji – Uredu za upravljanje individualnim materijalnim pravima i njihovu isplatu (PMO) – izvršavanja određenih ovlasti dodijeljenih tijelu za imenovanje i tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu (SL L 129, 17.5.2019., str. 3.).