title: 85/204/EEZ: Odluka Vijeća od 7. ožujka 1985. o prihvaćanju tri priloga Međunarodnoj konvenciji o pojednostavnjenju i usklađivanju carinskih postupaka u ime Zajednice

text:
               02/Sv. 005

               HR

               Službeni list Europske unije

               107

         31985D0204

               L 087/8

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               07.03.1985.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 7. ožujka 1985.
   o prihvaćanju tri priloga Međunarodnoj konvenciji o pojednostavnjenju i usklađivanju carinskih postupaka u ime Zajednice
   (85/204/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir preporuku Komisije,
   budući da je sukladno Odluci 75/199/EEZ (1), Zajednica stranka Međunarodne konvencije o pojednostavnjenju i usklađivanju carinskih postupaka;
   budući da Zajednica može prihvatiti priloge prethodno navedene Konvencije o unosu za domaću uporabu, izravnim izvozom i povratom uvoznih carina i poreza;
   budući da je, međutim, primjereno da navedeno prihvaćanje bude popraćeno određenim rezervama kako bi se uzeli u obzir posebni zahtjevi carinske unije i trenutačnog stanja usklađivanja na području carinskog zakonodavstva,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovim se u ime Zajednice prihvaćaju sljedeći prilozi Međunarodnoj konvenciji o pojednostavnjenju i usklađivanju carinskih postupaka, podložno navedenim rezervama:

               —

               Prilog B.1. o carinjenju za domaću uporabu (Prilog I. ovoj Odluci), uz opću rezervu i rezerve s obzirom na normu 28. i preporučenu praksu 19. i 52.,

               —

               Prilog C.1. o izravnom izvozu (Prilog II. ovoj Odluci), uz opću rezervu i rezerve na normu 21. i preporučenu praksu 10.,

               —

               Prilog F.6. o povratu uvoznih carina i poreza (Prilog III. ovoj Odluci), uz opću rezervu i rezerve s obzirom na normu 7.

         Članak 2.
   Predsjednik Vijeća određuje osobu koja je ovlaštena obavijestiti glavnog tajnika Vijeća za carinsku suradnju o prihvaćanju, u ime Zajednice, priloga navedenih u članku 1., zajedno s rezervama naznačenim u tom članku.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. ožujka 1985.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. BIONDI

      (1)  SL L 100, 21.4.1975., str. 1.
   PRILOG I.

      PRILOG B.1.
      PRILOG O CARINJENJU ZA DOMAĆU UPORABU

         Uvod

      Roba koja se izravno uvozi za uporabu ili potrošnju unutar carinskog područja mora biti deklarirana za domaću uporabu.
      Roba može biti deklarirana za domaću uporabu izravno nakon uvoza ili nakon nekog drugog carinskog postupka, kao što je skladištenje, privremeni uvoz ili carinski tranzit.
      Glavne obveze koje je deklarant obavezan ispuniti radi carinjenja robe za domaću uporabu je podnošenje carinske deklaracije s priloženim dokaznim ispravama (uvozna dozvola, potvrda o podrijetlu robe itd.) te plaćanje svih naplativih uvoznih carina i poreza. Pod određenim uvjetima plaćanje uvoznih carina i poreza može biti odgođeno. Po potrebi, carina može zahtijevati osiguranje kako bi se zajamčilo plaćanje uvoznih carina i poreza.
      Mjere koje carina poduzima u vezi s carinjenjem su: provjera deklaracije robe i popratnih dokumenata, pregled robe, procjena i ubiranje uvoznih carina i poreza te puštanje robe. Ovisno o nacionalnim upravnim praksama, navedeni se postupci mogu izvršiti po redoslijedu drugačijem od gore navedenog. Carina također može biti odgovorna za dobivanje podataka potrebnih za vođenje statistike trgovine i za provođenje ostalih zakonskih ili regulatornih odredaba koje se odnose na kontrolu uvezene robe. Ostala nadležna tijela također mogu izvršiti određene kontrole (veterinarske, zdravstvene, fitopatološke itd.) robe deklarirane za domaću uporabu.
      Odredbe ovog Priloga primjenjuju se na različite formalnosti i mjere (carinske formalnosti) uključene u carinjenje robe za domaću uporabu, bez obzira na način njihovog uvoza.
      Ovaj se Prilog ne odnosi na carinjenje za domaću uporabu one robe koja je uvezena poštom ili je prenesena u putnoj prtljazi.

         Definicije

      Za potrebe ovog Priloga:

                  (a)

                  pojam „carinjenje za domaću uporabu” znači carinski postupak kojim se osigurava da uvezena roba stalno ostane u carinskom području. Navedeni postupak podrazumijeva plaćanje naplativih uvoznih carina i poreza te ispunjavanje svih potrebnih carinskih formalnosti;

                  (b)

                  pojam „uvozne carine i porezi” znači carine i sve druge carine, porezi, pristojbe ili nameti koji se ubiru na ili u vezi s uvozom robe, ne uključujući pristojbe i namete koji su ograničeni na iznos koji je približan troškovima usluga;

                  (c)

                  pojam „deklaracija robe” znači izjava, podnijeta na način koji je propisala carina, a kojom zainteresirane osobe naznačuju carinski postupak koji se primjenjuje na tu robu, te navode podatke koje carina zahtijeva za primjenu navedenog postupka;

                  (d)

                  pojam „deklarant” znači svaka osoba koja potpisuje deklaraciju robe ili u čije je ime takva deklaracija potpisana;

                  (e)

                  pojam „provjera deklaracije robe” znači aktivnost koju carina poduzima kako bi utvrdila je li deklaracija robe ispravno napravljena i jesu li priložene potrebne dokazne isprave, te ispunjavaju li one propisane uvjete potrebne za njihovu vjerodostojnost i valjanost;

                  (f)

                  pojam „pregled robe” znači fizički pregled robe od strane carine radi utvrđivanja je li priroda, podrijetlo, stanje, količina i vrijednost robe u skladu s podacima označenima u deklaraciji robe;

                  (g)

                  pojam „procjena uvoznih carina i poreza” znači određivanje iznosa naplativih uvoznih carina i poreza;

                  (h)

                  pojam „puštanje” znači aktivnost kojom carina dopušta da se roba koja je podvrgnuta carinjenju stavi na raspolaganje osobi na koju se odnosi;

                  (ij)

                  pojam „osiguranje” znači ono što osigurava, prema diskreciji carine, da će obveza prema carini biti ispunjena. Osiguranje se opisuje kao „opće” ako osigurava da se iz njega mogu ispuniti obveze nastale u nekoliko aktivnosti;

                  (k)

                  pojam „osoba”znači fizička i pravna osoba, osim ako kontekst ne zahtijeva drugačije;

         Načela:

      1.   Norma

      Carinjenje za domaću uporabu uređuje se odredbama ovog Priloga.
      2.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje uvjete koji moraju biti ispunjeni te carinske formalnosti koje se moraju ostvariti kako bi roba bila carinjena za domaću uporabu.

         Napomene

                  1.

                  Nacionalno zakonodavstvo može uključivati zabrane i ograničenja u vezi s uvozom određenih kategorija robe.

                  2.

                  Obveze koje moraju biti ispunjene kako bi se obavilo carinjenje robe za domaću uporabu uključuju podnošenje deklaracije robe, predočenje dokaznih isprava i plaćanje svih naplativih uvoznih carina i poreza.

         Nadležne carinarnice

      3.   Norma

      Carinska tijela određuju carinarnice kod kojih se roba može cariniti za domaću uporabu. U određivanju nadležnosti navedenih carinarnica i njihovog radnog vremena, trebaju se uzeti u obzir oni čimbenici koji naročito uključuju zahtjeve trgovine i industrije.

         Napomene

                  1.

                  Carinska tijela mogu odobriti carinjenje robe za domaću uporabu u unutrašnjim carinarnicama.

                  2.

                  Nadležnost određenih carinarnica može biti ograničeno u smislu upotrijebljenog načina prijevoza ili na posebne kategorije robe ili na robu poslanu u određeno područje (npr. pogranična zona ili industrijska zona).

                  3.

                  Carinska tijela mogu zatražiti da se određene kategorije robe (npr. dijamanti, antikviteti, umjetnički radovi) carine za domaću uporabu u carinarnicama određenima u te svrhe.

            4.   Preporučena praksa

      Tamo gdje su odgovarajuće carinarnice smještene na uobičajenim granicama, carinska tijela dviju dotičnih država trebale bi, što je više moguće, uskladiti radno vrijeme i nadležnost navedenih carinarnica.

         Deklarant

      (a)   Osobe ovlaštene da djeluju kao deklaranti:

      5.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje uvjete pod kojima je osoba ovlaštena da djeluje kao deklarant.

         Napomena

      Deklarant ne mora biti vlasnik robe; već, na primjer, može biti prijevoznik, špediter, posrednik ili službenik kojeg je odobrila carina.
      6.   Preporučena praksa

      Svaka osoba koja ima pravo raspolagati robom, također bi trebala biti ovlaštena da djeluje kao deklarant.

         Napomena

      Carinska tijela mogu zahtijevati od deklaranta da uspostavi svoje pravo raspolaganja robom.
      (b)   Odgovornosti deklaranta

      7.   Norma

      Deklarant se smatra odgovornim carinskim tijelima za točnost podataka iznijetih u deklaraciji robe te za plaćanje uvoznih carina i poreza.
      (c)   Prava deklaranta

      8.   Norma

      Prije podnošenja deklaracije robe, deklarantu se odobrava pod uvjetima koje su utvrdila carinska tijela:

                  (a)

                  provjeriti robu i

                  (b)

                  uzeti uzorke.

            9.   Preporučena praksa

      Carinska tijela ne bi trebala zahtijevati zasebnu deklaraciju robe za domaću uporabu koja bi se odnosila na uzorke za koje je odobreno da se uzmu pod carinskim nazorom, pod uvjetom da su ovi uzorci uključeni u deklaraciju robe za domaću uporabu koja se odnosi na pošiljku o kojoj se radi, te da je navedena deklaracija podnesena u propisanom roku.
      10.   Preporučena praksa

      U posebno složenim slučajevima te ako tako zatraži deklarant, carinska bi tijela trebala osigurati sve potrebne podatke koji su im dostupni kako bi deklarantu pomogli prilikom ispunjavanja deklaracije robe za domaću uporabu.

         Deklaracija robe za domaću uporabu

      (a)   Oblik i sadržaj deklaracije robe

      11.   Norma

      Oblik deklaracije robe za domaću uporabu mora odgovarati službenom modelu koji su utvrdila nadležna tijela.
      Nadležna tijela zahtijevaju da deklaracija robe navodi samo one podatke koji se smatraju potrebnima za procjenu i ubiranje uvoznih carina i poreza, izradu statistike i primjenu ostalih zakona i propisa za čiju su provedbu odgovorna carina.

         Napomene

                  1.

                  Carinska tijela općenito zahtijevaju:

                              (a)

                              podatke koji se odnose na osobe:

                                          —

                                          ime i adresa deklaranta,

                                          —

                                          ime i adresa uvoznika,

                                          —

                                          ime i adresa posrednika;

                              (b)

                              podatke koji se odnose na prijevoz:

                                          —

                                          način prijevoza,

                                          —

                                          utvrđivanje prijevoznih sredstava;

                              (c)

                              podatke koji se odnose na robu:

                                          —

                                          država u koju je roba poslana i država podrijetla,

                                          —

                                          opis paketa (broj, vrsta, oznake i brojevi, težina),

                                          —

                                          tarifni naziv robe;

                              (d)

                              podatke potrebne za procjenu uvoznih carina i poreza (za svaki opis robe):

                                          —

                                          tarifni broj,

                                          —

                                          stope uvoznih carina i poreza,

                                          —

                                          bruto težina, neto težina ili druga količina,

                                          —

                                          oporeziva vrijednost;

                              (e)

                              ostale podatke:

                                          —

                                          statistički broj stavke primjenjiv na svaki opis robe,

                                          —

                                          područje u koje je roba poslana ili preporuka na primjenjive pravne odredbe (u slučajevima kada je zatražen povlašteni tretman),

                                          —

                                          pozivanje na isprave predane kao prilozi deklaraciji robe;

                              (f)

                              mjesto, datum i potpis deklaranta.

            Ugovorne strane mogu, prilikom razmatranja izmjena trenutačnih oblika ili izrade novih oblika deklaracija robe za domaću uporabu, upotrebljavati predložak iz Dodatka I. ovom Prilogu, uzimajući u obzir napomene u Dodatku II.
      12.   Preporučena praksa

      Ako deklarant, iz razloga koje carinska tijela smatraju opravdanima, ne raspolaže svim podacima zahtijevanima za izradu deklaracije robe za domaću uporabu, trebalo bi mu se dopustiti da podnese privremenu ili nepotpunu deklaraciju robe, pod uvjetom da ista sadrži pojedinosti koje carina smatra neophodnima te da deklarant preuzme obvezu o njenom dopunjavanju unutar određenog roka.
      Ako carinska tijela prihvate privremenu ili nepotpunu deklaraciju, tarifni postupak koji se primjenjuje na robu ne razlikuje se od onog koji bi bio primijenjen, da je već u početku bila podnijeta potpuna i ispravna deklaracija.

         Napomena

      Ako je puštanje robe odobreno prije no što su pribavljeni svi potrebni podaci, deklarant može zatražiti da položi osiguranje plaćanja svih iznosa koji mogu postati naplativi.
      (b)   Broj podnesenih preslika

      13.   Preporučena praksa

      Carinska bi tijela trebala smanjiti, što je više moguće, broj preslika deklaracije robe za domaću uporabu koje je deklarant obvezan podnijeti.
      14.   Preporučena praksa

      U slučaju kada je potrebno nekoliko preslika deklaracije robe za domaću uporabu, deklarantu bi se trebalo omogućiti ispuniti ih u jednom navratu.
      (c)   Isprave koje se predaju kao prilozi deklaraciji robe

      15.   Norma

      Kao priloge deklaraciji robe, carinska tijela zahtijevaju samo one isprave koje smatraju neophodnim radi omogućavanja kontrole provedbe koje osiguravaju usklađenost sa svim zahtjevima, vezanim uz primjenu odgovarajućih ograničenja ili ostalih propisa.

         Napomena

      Carinska tijela redovito zahtijevaju izradu sljedećih isprava kao priloga deklaraciji robe za domaću uporabu: uvozne dozvole, pismenog dokaza podrijetla, zdravstvenog ili fitopatološkog certifikata, trgovačke fakture i prijevozne isprave.
      16.   Preporučena praksa

      Ako se uz deklaraciju robe ne mogu priložiti određene prateće isprave, a deklarant za to navede razloge koje carinska tijela smatraju opravdanima, potonja bi mu trebala odobriti da te isprave podnese unutar određenog roka.

         Napomena

      Ako je puštanje robe odobreno prije nego što su isprave koje nedostaju podnesene, od deklaranta se može zahtijevati da položi osiguranje plaćanja svih iznosa koji mogu postati naplativi.
      17.   Preporučena praksa

      Ako su prateće isprave koje se prilažu uz deklaraciju robe sastavljene na jeziku koji nije službeni jezik države uvoza, carinska tijela ne bi trebala automatski zahtijevati prijevod podataka navedenih u tim ispravama.
      (d)   Izmjene deklaracije robe

      18.   Norma

      Carinska tijela dopuštaju deklarantu izmjenu već podnesene deklaracije robe, pod uvjetom da u trenutku primitka njegovog zahtjeva nisu započeli s pregledom deklaracije, ni s pregledom robe.
      19.   Preporučena praksa

      Carinska bi tijela trebala prihvatiti zahtjev za izmjenu deklaracije robe, koji je deklarant podnio nakon što je pregledavanje deklaracije ili pregledavanje robe već započelo, ako razloge koje je naveo deklarant smatra opravdanima.

         Napomena

      Izmjena deklaracije robe za domaću uporabu ne sprečava carinska tijela da poduzmu potrebne radnje ako je tijekom provjere deklaracije ili robe otkriven prekršaj.
      (e)   Povlačenje deklaracije robe

      20.   Preporučena praksa

      Deklarantu bi trebalo biti dopušteno povući deklaraciju robe za domaću uporabu i zahtijevati primjenu drugog carinskog postupka pod uvjetom da je takav zahtjev podnijet carinskim tijelima prije nego što je roba puštena na raspolaganje te ako razloge koje navodi deklarant carinska tijela smatraju opravdanima.

         Napomena

      Povlačenje deklaracije robe za domaću uporabu ne sprečava carinska tijela da poduzmu potrebne radnje ako je tijekom provjere deklaracije ili robe otkriven prekršaj.

         Podnošenje deklaracije robe

      (a)   Odabir carinarnice za carinjenje

      21.   Norma

      Deklaracija robe za domaću uporabu podnosi se nadležnoj carinarnici u kojoj je također dostavljena roba.

         Napomena

      Ako je stalna nadležnost za puštanje robe na raspolaganje dana prije predočenja deklaracije robe, carinska tijela mogu zahtijevati podnošenje deklaracije robe u određenoj carinarnici.
      (b)   Vrijeme dopušteno za podnošenje deklaracije

      22.   Norma

      U slučajevima kada nacionalno zakonodavstvo utvrđuje rok za podnošenje deklaracije robe za domaću uporabu u nadležnoj carinarnici, dopušteno vrijeme omogućuje deklarantu da prikupi podatke potrebne za izradu deklaracije i da pribavi potrebne prateće isprave.

         Napomena

                  1.

                  Nacionalno zakonodavstvo može predvidjeti da vremenska ograničenja za podnošenje deklaracije robe teku, na primjer, od trenutka kada je roba istovarena, od trenutka kada je roba dostavljena u carinarnicu ili od vremena kada je roba puštena na raspolaganje.

                  2.

                  Uz slučajevima kad deklaracija robe nije podnesena prije isteka roka, carinska tijela mogu poduzeti one radnje koje smatraju potrebnima, a posebno kako bi zaštitila interes države.

            23.   Preporučena praksa

      Na zahtjev deklaranta te iz razloga koje carinska tijela smatraju opravdanima, navedena bi tijela trebala produžiti propisani rok za podnošenje deklaracije robe.
      24.   Preporučena praksa

      Deklarant bi trebao biti ovlašten da deklaraciju robe za domaću uporabu podnese u nadležnoj carinarnici prije nego što roba u nju stigne.

         Napomena

      Ovlaštenje za podnošenje deklaracije također se može izdati prije nego što roba stigne u carinsko područje.
      (c)   Periodično podnošenje deklaracija

      25.   Preporučena praksa

      Ako ista osoba učestalo uvozi robu, carinska bi tijela trebala dopustiti jednu deklaraciju robe koja bi pokrila sve uvoze te osobe unutar zadanog razdoblja.

         Napomene

                  1.

                  Carinska tijela mogu učiniti da navedena pogodnost bude podložna uvjetu da uvoznik vodi pravilnu trgovačku evidenciju (npr. pomoću računala) te da poduzme potrebne kontrolne mjere.

                  2.

                  Ako carinska tijela odobre gore navedenu pogodnost, mogu zahtijevati da deklarant predoči, prilikom svakog uvoza, trgovačku ili službenu ispravu (komercijalnu fakturu, otpremni list, otpremnicu itd.) kojom daje glavne podatke o pošiljci na koju se navedeno odnosi.

            (d)   Podnošenje deklaracije robe izvan radnog vremena carinarnice

      26.   Norma

      Deklaracija robe podnosi se tijekom radnog vremena nadležnih carinarnica.
      27.   Preporučena praksa

      Na zahtjev deklaranta te iz razloga koje carinska tijela smatraju opravdanima, navedena bi tijela trebala, što je više moguće, dopustiti da se deklaracija robe podnese izvan radnog vremena nadležne carinarnice; svi se proizašli troškovi mogu naplatiti deklarantu.

         Prihvat deklaracije robe

      28.   Norma

      Deklaracija robe može se smatrati prihvaćenom kada carinarnica u kojoj je podnesena utvrdi da ista sadržava sve potrebne podatke te da su uz nju priložene sve potrebne isprave.
      29.   Norma

      Ako carinska tijela ne mogu prihvatiti deklaraciju robe za domaću uporabu podnesenu u carinarnici, obvezna su deklarantu navesti svoje razloge.

         Napomena

      Deklaracija robe može biti odbijena, na primjer, kada carinarnica nema potrebno ovlaštenje ili kada se neposredno predočenje nedostajuće isprave smatra ključnim.

         Provjera deklaracije robe

      30.   Norma

      Provjeravanje deklaracije robe obavlja se što je prije moguće nakon što je deklaracija prihvaćena.
      31.   Norma

      Za potrebe provjere deklaracije robe, carinska tijela poduzimaju samo one radnje koje smatraju neophodnim da bi se osigurala usklađenost sa zakonima i propisima za čije su provođenje odgovorna.

         Napomena

      Kao opće pravilo, carinarnice:

                  —

                  se uvjeravaju da prikazani tarifni broj odgovara opisu robe te da su naznačene stope uvoznih carina i poreza na snazi,

                  —

                  provjeravaju da podaci u deklaraciji robe odgovaraju podacima u predočenim dokumentima, a posebno u vezi s identifikacijom paketa te količinom i vrijednošću deklarirane robe,

                  —

                  provjeravaju vjerodostojnost i valjanost isprava predanih kao prilog deklaraciji.

         Pregled robe

      (a)   Vrijeme zahtijevano za pregled robe

      32.   Norma

      Kad carinska tijela odluče da se roba deklarirana za domaću uporabu treba pregledati, taj se pregled obavlja što je prije moguće, nakon što se deklaracija robe prihvati.
      33.   Preporučena praksa

      Prednost se treba dati pregledu živih životinja, pokvarljive robe i drugih žurnih pošiljki.
      34.   Preporučena praksa

      Ako robu također trebaju pregledati i druga nadležna tijela (u smislu primjene veterinarskih, zdravstvenih, fitopatoloških itd. kontrola), carina bi trebala, ako je to moguće, navedeni pregled obaviti u isto vrijeme.

         Napomena

      Carinska tijela mogu zahtijevati da se roba koju trebaju pregledati nadležna tijela deklarira pri carinarnici određenoj u tu svrhu.
      (b)   Pregled robe izvan radnog vremena carinarnice

      35.   Norma

      Na zahtjev deklaranta te iz razloga koje carinska tijela smatraju opravdanima, potonja je obvezna, što je moguće više, dozvoliti da se roba koja je deklarirana za domaću uporabu pregleda izvan radnog vremena carinarnice; svi se proizašli troškovi mogu naplatiti deklarantu.

         Napomena

      Pregled izvan radnog vremena carinarnice može se dogovoriti za, npr., pokvarljivu robu, žive životinje i druge hitne pošiljke.
      (c)   Pregled robe izvan carinarnice

      36.   Norma

      Na zahtjev deklaranta, te iz razloga koje carinska tijela smatraju opravdanima, potonja je obvezna, što je moguće više, dozvoliti da se roba koja je deklarirana za domaću uporabu pregleda na mjestu izvan carinarnice, na kojem je podnesena deklaracija robe; svi se proizašli troškovi mogu naplatiti deklarantu.

         Napomene

                  1.

                  Roba može biti pregledana, sukladno okolnostima, u prostorijama dotične osobe, u prostorijama s odgovarajućom opremom, na bilo kojem mjestu unutar carinske zone nadzora ili u carinarnici osim one u kojoj je podnesena deklaracija robe.

                  2.

                  Slučajevi u kojima se mogu postići dogovori da se roba pregleda na mjestu osim u carinarnici u kojoj je podnesena deklaracija robe, uključuju:

                              —

                              robu koja ne može na vrijeme biti pregledana sve do iskrcaja na odredište (na primjer: pšenica, ulje ili ruda uvezena brodom ili tegljačem; grupne pošiljke dijelova u kontejnerima; namještaj ili predmeti kućanstva koji su uvezeni zbog promjene prebivališta),

                              —

                              robu koja ne može biti pregledana bez odgovarajuće opreme (kao što je tamna komora ili hladna komora),

                              —

                              robu za koju nije potrebno zahtijevati da bude predočena u carinarnici (na primjer, proizvodi dobiveni obradom zemlje na granici ili iz kamenoloma blizu granice, a koja je uvezena najkraćim putem).

            (d)   Prisutnost deklaranta prilikom pregleda robe

      37.   Norma

      Deklarant ima pravo prisustvovati ili biti zastupljen tijekom pregleda robe. Ako carinska tijela to smatraju korisnim, mogu od njega zahtijevati da bude nazočan ili da bude zastupljen tijekom pregleda robe kako bi carinskim tijelima mogao pružiti bilo koju vrstu pomoći potrebnu da bi se pregled olakšao.

         Napomene

                  1.

                  Od deklaranta se može zatražiti da grupira pakete, otvori ih, razvrsta robu prema opisu te je prebroji.

                  2.

                  Ako je roba deklarirana za domaću uporabu opasna, osjetljiva ili lomljiva, od deklaranta se može zatražiti da osigura stručnjake koji bi pomagali prilikom pregleda.

                  3.

                  Od deklaranta se također može zatražiti da carini predoči tehničke specifikacije uvezene robe.

            (e)   Omjer pregleda robe

      38.   Norma

      Prilikom pregleda robe, carinska tijela poduzimaju samo one radnje koje smatraju neophodnim da bi se osigurala usklađenost sa zakonima i propisima za čije su provođenje odgovorna.

         Napomene

                  1.

                  Pregled robe može biti ili kratak ili detaljan. Prilikom kratkog pregleda carina može izvršiti neke, iako ne nužno sve, od sljedećih pregleda – prebrojavanje paketa, bilježenje njihovih oznaka i brojeva te provjeravanje opisa robe. Detaljan pregled uključuje temeljit pregled robe radi utvrđivanja, što je moguće točnije, njezinog sastava, količine, tarifnog broja, vrijednosti i, prema potrebi, podrijetla.

                  2.

                  Detaljan pregled robe odobren je posebno ako carinska tijela nisu zadovoljna točnošću podataka navedenih u deklaraciji ili u pratećim ispravama.

                  3.

                  Roba koja je podložna visokim uvoznim carinama i/ili porezima može redovito biti podvrgnuta detaljnom pregledu.

            39.   Preporučena praksa

      Carinska bi tijela trebala, u najvećem mogućem broju slučajeva, biti zadovoljna kratkim pregledom robe deklarirane za domaću uporabu.

         Napomena

      Detaljan pregled može se smatrati dostatnim, na primjer, ako osoba koju carina smatra pouzdanom redovito uvozi robu s istim opisom, ako se točnost podataka navedenih u deklaraciji može provjeriti prema pratećim ispravama ili prema drugim dokazima, ili kada su uključene uvozne carine i porezi niski.
      40.   Preporučena praksa

      Ako carinska tijela provedu detaljan pregled robe prikazane u deklaraciji, koja se odnosi na pošiljku koja se sastoji od mnogo paketa te koja također sadrži listu pakiranja ili druge slične dokumente, navedeni pregled bi se u pravilu trebao izvršiti nasumce.

         Napomena

      Carinska tijela mogu odlučiti, uzimajući u obzir raspoloživo osoblje, da pošiljke robe deklarirane za domaću uporabu budu podvrgnute detaljnom pregledu selektivnom tehnikom.
      (f)   Uzimanje uzoraka od strane carine

      41.   Norma

      Uzorci se uzimaju samo kada carinska tijela to smatraju potrebnim da bi utvrdila opis i/ili vrijednost robe deklarirane za domaću uporabu ili da bi osigurala primjenu ostalih odredaba nacionalnog zakonodavstva. Svi uzeti uzorci moraju biti što je moguće manji.

         Pogreške u deklaraciji

      42.   Norma

      Ako carinska tijela otkriju da će pogreške u deklaraciji robe ili u procjeni uvoznih carina i poreza uzrokovati ili su uzrokovale ubiranje iznosa uvoznih carina i poreza koji je veći od zakonski naplativog, ona vraćaju ili ukidaju previše zaračunati iznos, ili o tome obavješćuju deklaranta kako bi mogao izmijeniti deklaraciju ili kako bi, ovisno o slučaju, mogao podnijeti zahtjev za povratom ili ukidanjem.
      43.   Norma

      Ako carinska tijela otkriju da pogreške u deklaraciji robe za sobom povlače obvezu plaćanja dodatnih uvoznih carina i poreza, predočenje dodatnih pratećih isprava ili primjenu dodatnih zakona ili propisa te ako ne postoji dokaz protuzakonite namjere, ona o tome, bez odlaganja, obavješćuju deklaranta. Ako su sigurna da je deklarant pogreške učinio nenamjerno i da ne postoji veliki nemar, ona mu dopuštaju da izmijeni svoju deklaraciju, kao i da postigne potrebne dodatne formalnosti bez uvođenja kazne.
      44.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo osigurava da u slučajevima kada greške pronađene u deklaraciji robe ili u procjeni uvoznih carina i poreza za sobom povlače ubiranje dodatnih uvoznih carina i poreza u iznosu koji se smatra neznatnim ili povrat takvog iznosa, carina ne ubire niti ne vraća navedeni iznos.

         Procjena uvoznih carina i poreza

      (a)   Čimbenici koji se moraju uzeti u obzir

      45.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo navodi čimbenike na kojima se temelji procjena uvoznih carina i poreza te uvjete pod kojima se ti čimbenici određuju.

         Napomene

                  1.

                  Čimbenici na kojima se temelji procjena uvoznih carina i poreza, općenito su sljedeći:

                              —

                              tarifna klasifikacija,

                              —

                              vrijednost ili količina, prema tome da li su primjenjive uvozne carine i porezi ad valorem ili posebni,

                              —

                              država podrijetla ili država iz koje je roba isporučena, ako odgovornost ovisi o tim čimbenicima.

                  2.

                  Pravila utvrđivanja tarifne klasifikacije, oporezive vrijednosti ili količine, te podrijetla mogu se navesti u napomenama za pojašnjenje koje su sastavila nadležna tijela.

            (b)   Stope primjenjivih uvoznih carina i poreza

      46.   Norma

      Stope uvoznih carina i poreza naplativih na robu puštenu u domaću uporabu utvrđuju se u službenim tarifama kojima se daje odgovarajući publicitet.
      47.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje trenutak koji se uzima u obzir u svrhu utvrđivanja stopa uvoznih carina i poreza naplativih na robu deklariranu za domaću uporabu.

         Napomena

      Trenutak koji se uzima u obzir radi utvrđivanja naplativih stopa može biti, na primjer, trenutak dolaska robe, trenutak u kojem je podnesena deklaracija robe, trenutak u kojem carina prihvaća deklaraciju, trenutak u kojem su plaćene uvozne carine i porezi, ili trenutak u kojem je roba puštena na raspolaganje.

         Plaćanje uvoznih carina i poreza

      (a)   Prihvaćene metode plaćanja

      48.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje metode koje se mogu koristiti za plaćanje naplativih uvoznih carina i poreza.
      49.   Preporučena praksa

      Carinska bi tijela trebala dopustiti i druge oblike plaćanja osim plaćanja gotovinom.

         Napomene

                  1.

                  Dopuštene metode plaćanja osim gotovine mogu uključivati bankovne ili poštanske čekove, plaćanja ili prijenose.

                  2.

                  Ako su čekovi stranih banaka prihvaćeni, može se zahtijevati da navedena banka ima ured u državi uvoza.

            (b)   Datum i mjesto plaćanja

      50.   Norma

      Carinska tijela utvrđuju datum dospijeća naplate iznosa uvoznih carina i poreza te mjesto gdje se plaćanje mora izvršiti.

         Napomene

                  1.

                  Uvozne se carine i porezi u pravilu naplaćuju u carinarnici u kojoj je podnesena deklaracija robe. Plaćanje se također može izvršiti putem neke druge agencije ili ureda koji su odredila carinska tijela.

                  2.

                  Uvozne carine i porezi se općenito trebaju platiti u trenutku kada je deklaracija robe podnesena ili prihvaćena ili prije puštanja robe na raspolaganje. U određenim okolnostima, plaćanje se može odgoditi.

            (c)   Odgođeno plaćanje uvoznih carina i poreza

      51.   Preporučena praksa

      Odgođeno plaćanje uvoznih carina i poreza trebalo bi se dopustiti onoj osobi koja redovito carini robu za domaću uporabu.

         Napomene

                  1.

                  Od osobe kojoj je odobrena gore navedena pogodnost može se zatražiti da položi osiguranje u onom iznosu koji utvrde carinska tijela.

                  2.

                  Od svake osobe koja želi odgoditi plaćanje može se zatražiti da carini podnese pismeni zahtjev.

            52.   Preporučena praksa

      Ako je osiguranje potrebno radi odgođenog plaćanja, osobama koje redovito carine robu za domaću uporabu u različitim carinarnicama unutar carinskog područja trebalo bi se dopustiti da polože opće osiguranje.
      53.   Preporučena praksa

      Iznos osiguranja koji se mora položiti prilikom odgođenog plaćanja ne bi smio premašiti iznos potencijalno naplativih uvoznih carina i poreza u odnosu na robu uvezenu tijekom razdoblja za koje je odgođeno plaćanje uvoznih carina i poreza.

         Napomena

      Carinska tijela mogu utvrditi iznos osiguranja na temelju iznosa uvoznih carina i poreza plaćenih tijekom prethodnog jednako dugog razdoblja. U slučaju promjena u, na primjer, stopama primjenjivima na količinu uvoza, iznos osiguranja može se prilagoditi sukladno tome.
      54.   Norma

      Svakoj osobi od koje je zatraženo da položi osiguranje radi odgođenog plaćanja dopušta se da izabere bilo koju oblik osiguranja propisan nacionalnim zakonodavstvom koji joj najbolje odgovara.
      55.   Preporučena praksa

      Razdoblje za koje se plaćanje uvoznih carina i poreza može odgoditi trebalo bi biti najmanje 14 dana od datuma na koji iznos uvoznih carina i poreza inače dospijeva na naplatu.

         Napomene

                  1.

                  Za svaku vrstu poreza mogu se utvrditi različita razdoblja.

                  2.

                  Carinska tijela mogu se dogovoriti da se uvozne carine i porezi u odnosu na uvoze tijekom zadanog razdoblja plaćaju na točno utvrđeni datum.

            (d)   Dokaz plaćanja

      56.   Norma

      Nakon što su uvozne carine i porezi plaćeni, vršitelju uplate izdaje se potvrda koja je dokaz plaćanja.

         Napomena

      Potvrda se može izdati na deklarantovoj preslici deklaracije.
      (e)   Razdoblje ograničenja za ubiranje uvoznih carina i poreza

      57.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje razdoblje unutar kojeg carinska tijela mogu poduzeti pravne radnje radi ubiranja uvoznih carina i poreza koje nisu plaćene u roku.
      (f)   Zatezne kamate

      58.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo utvrđuje stopu kamata naplativih na iznos uvoznih carina i poreza koje nisu plaćene u roku te uvjete primjene navedenih kamata.

         Puštanje robe

      59.   Norma

      Roba deklarirana za domaću uporabu pušta se odmah nakon što carinska tijela izvrše njezin pregled ili odluče da je neće pregledati, pod uvjetom da nije pronađen nikakav prekršaj te da su plaćene sve naplative uvozne carine i porezi ili da je poduzeta odgovarajuća radnja kako bi se osiguralo njihovo ubiranje.
      60.   Preporučena praksa

      Ako carinska tijela smatraju da će deklarant naknadno ispuniti sve formalnosti s obzirom na carinjenje za domaću uporabu, trebala bi pustiti robu pod uvjetom da deklarant podnese trgovačku ili službenu ispravu prihvatljivu carinskim tijelima jer pruža osnovne podatke o pošiljci o kojoj se radi.

         Napomene

                  1.

                  Carinska tijela mogu uvjetovati da je za puštanje robe potrebno predočenje svih pratećih dokumenata koji se smatraju ključnima te da su nadležna tijela izvršila sve kontrole navedene u nacionalnom zakonodavstvu (veterinarske, zdravstvene, fitopatološke itd. kontrole).

                  2.

                  Od deklaranta se može zahtijevati da položi osiguranje kako bi zajamčio ispunjavanje svojih obveza prema carini.

            61.   Preporučena praksa

      Ako roba ne može odmah biti pregledana, na primjer kada je potrebno pozvati stručnjake ili kada roba mora biti analizirana u specijaliziranim laboratorijima ili kada je pregled moguć na temelju uzoraka ili detaljne tehničke dokumentacije, carinska tijela ne bi trebala čekati okončanje pregleda prije nego što robu puste na raspolaganje.

         Napomena

      Carinska tijela mogu odobriti puštanje robe pod uvjetom da je položeno osiguranje kako bi se zajamčilo ubiranje svih dodatnih uvoznih carina i poreza koji bi mogli postati naplativi.
      62.   Preporučena praksa

      Ako je tijekom pregleda deklaracije robe ili dokaznih listova ili tijekom pregleda robe otkriven prekršaj, carinska tijela ne bi trebala čekati da prekršaj bude reguliran prije puštanja robe, pod uvjetom da deklarant položi osiguranje kako bi zajamčio ubiranje dodatnih uvoznih poreza i carina te kazni kojima je podložan te pod uvjetom da roba ne podliježe zapljeni.

         Uništenje ili ustupanje robe

      63.   Preporučena praksa

      Pod uvjetom da tijekom pregleda deklaracije ili tijekom pregleda robe nije otkriven nikakav prekršaj, deklarant ili zainteresirana osoba ne bi trebala biti obvezna platiti uvozne carine i poreze ili bi trebala imati pravo na njihov povrat:

                  —

                  kada je, na njezin zahtjev, roba koja je deklarirana za domaću uporabu, ali nije puštena u promet, ustupljena državi ili uništena ili vraćena kao trgovinski bezvrijedna pod carinsku kontrolu, kako to mogu odlučiti carinska tijela. Takvo ustupanje ili uništenje neće uzrokovati nikakve troškove za proračun,

                  —

                  kada je roba koja je deklarirana za domaću uporabu uništena ili nepovratno izgubljena u slučaju nezgode ili više sile, pod uvjetom da je takvo uništenje ili gubitak nastupio prije puštanja robe te da je propisno utvrđen na način koji je carini prihvatljiv.

            Bilo kakav otpad ili ostaci preostali nakon uništenja, ako su preuzeti radi uporabe, podliježu plaćanju uvoznih carina i poreza koji bi se primijenili na takav otpad ili ostatke, da su bili uvezeni u takvom stanju.

         Napomena

      Ako je otkriven prekršaj, carinska tijela mogu dopustiti tu pogodnost pod uvjetom plaćanja sankcija navedenih u nacionalnom zakonodavstvu.
      64.   Preporučena praksa

      Ako carinska tijela prodaju robu koja nije bila deklarirana unutar odobrenog roka ili ne može biti puštena iako nije bio otkriven nikakav prekršaj, prihodi ostvareni od prodaje, nakon odbitka uvozne carine i poreza te svih ostalih davanja i nastalih troškova, trebali bi se predati onoj osobi (osobama) koje su ovlaštene da ih preuzmu, ako je to moguće, ili se drže određeno vrijeme njima na raspolaganje.

         Napomena

      Ovaj postupak se može izvršiti, posebno, ako je carinska deklaracija prihvaćena, ali deklarant nije bio u mogućnosti platiti uvozne carine i poreze te nije zatražio da roba bude stavljena pod drugi carinski postupak.

         Podaci o carinjenju za domaću uporabu

      65.   Norma

      Carinska tijela osiguravaju da sve odgovarajuće informacije o postupku carinjenja za domaću uporabu budu lako dostupne svakoj zainteresiranoj osobi.

   Dodatak I. Prilogu B.1.
   PREDLOŽAK
   deklaracije robe za domaću uporabu

   Dodatak II. Prilogu B.1.

      Napomene

               1.

               Veličina predloška dokumenta je ISO veličina A4 (210 × 297 mm, 8,27 × 11,69 inča). Obrazac bi trebao imati gornju marginu od 10 mm i lijevu marginu za arhiviranje od 20 mm. Prored bi se trebao temeljiti na višekratnicima od 4,24 mm (1/6 inča), a razmak širine na višekratnicima od 2,54 mm (1/10 inča). Predložak bi trebao biti u skladu s predloškom Ekonomske komisije za Europu (ECE-e), na način prikazan u Dodatku I. Manja odstupanja u točnoj veličini kućica za ispis itd. dozvoljena su ako je navedeno potrebno iz posebnih razloga u državi izdavanja, kao što su postojanje nemetričkih mjernih sustava, značajke nacionalnih sustava usklađivanja dokumenata itd.

               2.

               Države mogu utvrditi norme u vezi s težinom po m2 papira te uporabom strojno okrenute pozadine kako bi se spriječilo falsificiranje.

               3.

               Normizacija obuhvaća samo pitanja veličine i predloška; uvodne riječi uključene u predlošku namijenjene samo da naznače prirodu podataka koji bi se trebali pojaviti na određenom mjestu. Prema tome, svaka država može zamijeniti navedene riječi u svom nacionalnom obrascu onim tekstom koji smatra prikladnijim, pod uvjetom da navedeni tekst ne utječe na prirodu podataka, kako je naznačeno u predlošku.

               4.

               Pored toga, uprave imaju pravo iz svojih obrazaca ispustiti stavke iz predloška koje im nisu potrebne. Dijelovi koji time postanu prazni mogu se upotrijebiti u službene svrhe.

               5.

               Dodatne stavke koje su zatražile uprave, a koje nisu osigurane predloškom, mogu se rasporediti u „područje za slobodno raspolaganje”.

         PRILOG II.

      PRILOG C.1.
      PRILOG U VEZI S IZRAVNIM IZVOZOM

         Uvod

      Izravan izvoz robe općenito uključuje relativno jednostavne carinske formalnosti. Dok je deklaracija robe u pravilu potrebna, u nekim slučajevima izvoznik treba carini predočiti samo komercijalnu ispravu koja sadržava potrebne podatke o robi koja čeka izvoz. Pod određenim okolnostima, izvozniku se može dozvoliti da podnese jednu deklaraciju robe ili pročišćeno izvješće koje obuhvaća sve njegove izvoze u danom razdoblju.
      Osim ubiranja svih primjenjivih izvoznih carina i poreza, svrha je carinske kontrole, posebno, zajamčiti provođenje nacionalnog zakonodavstva u vezi s izvoznim zabranama i ograničenjima te provjeravati da li podaci potrebni za utvrđivanje iznosa svih internih carina ili poreza za koje se može dopustiti povrat ili za koje se može odobriti izuzeće. Nadalje, carina je u pravilu odgovorna za prikupljanje podataka potrebnih prilikom pripreme statistike vanjske trgovine.
      Roba namijenjena za izvoz također može biti podložna određenim kontrolama nadležnih tijela osim carine, kao što su na primjer veterinarske, fitopatološke i druge zdravstvene kontrole.
      Ovaj Prilog obuhvaća različite formalnosti i mjere (carinske formalnosti) uključene u izravan prijevoz, bez obzira na način prijevoza.
      U skladu s definicijom „izravnog izvoza”ovaj se Prilog ne bavi pitanjem robe koja je izvezena sukladno postupku povrata carine ili sukladno postupku prerade ili uz povrat uvoznih carina i poreza. Također ne pokriva pitanje robe koja je prenesena poštom ili putnom prtljagom.

         Definicije

      Za potrebe ovog Priloga:

                  (a)

                  pojam „izravan izvoz” znači carinski postupak primjenjiv na robu koja, s obzirom na to da se nalazi u slobodnom prometu, napušta carinsko područje te je namijenjena stalnom boravku izvan njega, izuzev one robe koja se izvozi pod postupkom povrata carine ili uz povrat uvoznih carina i poreza;

                  (b)

                  pojam „roba u slobodnom prometu” znači roba koja se može dati na raspolaganje bez carinskih ograničenja;

                  (c)

                  pojam „carinsko područje” znači područje na kojemu se carinski zakon određene države primjenjuje u cijelosti;

                  (d)

                  pojam „izvozne carine i porezi” znači carine i sve druge carine, porezi, pristojbe ili nameti koji se ubiru na ili u vezi s izvozom robe, ne uključujući pristojbe ili namete koji su u iznosu ograničene prema približnim troškovima usluga;

                  (e)

                  pojam „deklaracija robe” znači izjava, podnijeta na način propisan od strane carine, a kojom osobe o kojima se radi stavljaju do znanja da se na tu robu treba primijeniti carinski postupak te navode podatke koje carina zahtijeva za njegovu primjenu;

                  (f)

                  pojam „pregled robe” znači fizički pregled robe od strane carine zbog utvrđivanja da li je priroda, podrijetlo, stanje, količina i vrijednost robe u skladu s podacima označenima u deklaraciji robe;

                  (g)

                  pojam „osoba” znači fizička i pravna osoba, osim ako kontekst ne zahtijeva drugačije;

         Načela

      1.   Norma

      Izravan izvoz uređuje se odredbama ovog Priloga.
      2.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje uvjete koji se moraju ispuniti i carinske formalnosti koje se moraju postići kako bi roba bila izravno izvezena.

         Napomene

                  1.

                  Nacionalno zakonodavstvo može uključivati zabrane i ograničenja u odnosu na određene kategorije robe.

                  2.

                  Obveze koje se moraju ispuniti u vezi s izravnim izvozom uključuju, posebno, podnošenje dodatnog dokumenta te plaćanje svih naplativih izvoznih carina i poreza.

         Nadležne carinarnice

      3.   Norma

      Carinska tijela određuju carinarnice kod kojih roba može biti carinjena za izravan izvoz. U određivanju nadležnosti navedenih carinarnica i njihovog radnog vremena, trebaju se uzeti u obzir oni čimbenici koji naročito uključuju zahtjeve trgovine, industrije i prijevoza.

         Napomene

                  1.

                  Nadležnost određenih carinarnica može biti ograničeno u smislu izvoza određenog načina prijevoza ili na posebne kategorije robe ili na robu koja dolazi iz određene regije (npr. pogranična zona ili industrijska zona).

                  2.

                  Carinska tijela mogu zatražiti da se izravan izvoz određenih kategorija robe koje podliježu posebnim kontrolnim mjerama (npr. dijamanti, antikviteti, umjetnički radovi) ili kontrolama ostalih nadležnih tijela obavi u onim carinarnicama koje su određene u te svrhe.

            4.   Norma

      Carinska tijela odobravaju da se roba namijenjena izravnom izvozu deklarira u unutrašnjim carinarnicama.

         Napomene

                  1.

                  Ako to okolnosti opravdavaju, carinska tijela mogu dopustiti da se carinarnica uspostavi u prostorijama trgovačkog poduzeća.

                  2.

                  Pregled robe, prema potrebi, obično se obavlja u unutrašnjim carinarnicama u kojima je roba deklarirana za izravan izvoz.

                  3.

                  Carinska tijela mogu zatražiti da se prilikom carinskog provoza roba deklarirana za izravan prijevoz u unutrašnjim carinarnicama preda izlaznoj carinarnici.

            5.   Norma

      Tamo gdje su odgovarajuće carinarnice smještene na zajedničkim granicama, carinska bi tijela onih zemalja kojih se to tiče trebala, što je više moguće, uskladiti radno vrijeme i ovlaštenje navedenih carinarnica.

         Carinjenje robe izvan radnog vremena carinarnice

      6.   Norma

      Na zahtjev deklaranta te iz razloga koje carinska tijela smatraju opravdanima, navedena tijela dopuštaju, u onoj mjeri u kojoj joj to dozvoljava upravna organizacija, carinjenje robe deklarirane za izravan izvoz izvan radnog vremena carinarnice; svi se troškovi proizašli iz takvog carinjenja mogu naplatiti deklarantu.

         Deklarant

      7.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje uvjete pod kojima je osoba ovlaštena djelovati kao deklarant, kao i opseg njegovih odgovornosti i prava.

         Dokumenti koji se podnose prilikom izravnog izvoza

      (a)   Oblik i sadržaj deklaracije robe

      8.   Norma

      Oblik deklaracije robe za izravan izvoz mora odgovarati službenom modelu koji su utvrdila nadležna tijela.
      Carinska tijela zahtijevaju samo one podatke koji se smatraju potrebnima za procjenu i ubiranje svih naplativih izvoznih carina i poreza, te sav povrat ili izuzeće od domaćih carina i poreza, izradu statistike i primjenu ostalih zakona i propisa za čiju su provedbu odgovorna carinska tijela.

         Napomena

      Carinska tijela općenito zahtijevaju:

                  (a)

                  podatke koji se odnose na osobe:

                              —

                              ime i adresa deklaranta,

                              —

                              ime i adresa izvoznika,

                              —

                              ime i adresa posrednika;

                  (b)

                  podatke koji se odnose na prijevoz:

                              —

                              način prijevoza,

                              —

                              utvrđivanje prijevoznih sredstava;

                  (c)

                  podatke koji se odnose na robu:

                              —

                              država odredišta,

                              —

                              opis paketa (oznake i brojevi, broj i vrsta),

                              —

                              opis robe,

                              —

                              bruto težina,

                              —

                              neto težina ili druga količina,

                              —

                              vrijednost;

                  (d)

                  podatke potrebne za procjenu naplativih izvoznih carina i poreza:

                              —

                              tarifni broj,

                              —

                              stope izvoznih carina i poreza,

                              —

                              iznos izvoznih carina i poreza;

                  (e)

                  ostale podatke:

                              —

                              statistički broj stavke primjenjiv na svaki opis robe,

                              —

                              pozivanje na podnesene dokumente (na primjer, izvozna dozvola, liječnička ili neka druga svjedodžba);

                  (f)

                  mjesto, datum i potpis deklaranta.

            9.   Preporučena praksa

      Carinska tijela bi trebala, prilikom razmatranja izmjena trenutačnih oblika ili pripreme novih oblika deklaracije robe za izravan izvoz, upotrebljavati predložak iz Dodatka I. u skladu s napomenama u Dodatku II.
      (b)   Prihvat komercijalne isprave umjesto službenog obrasca

      10.   Preporučena praksa

      Carinska tijela bi trebala, što je više moguće, osigurati da se, umjesto uporabe službenog obrasca, deklaracija robe može izvršiti podnošenjem komercijalne isprave (na primjer, račun) koja bi sadržavala potrebne podatke koji se odnose na robu namijenjenu za izvoz.

         Napomene

                  1.

                  Carinska su tijela obično zadovoljna komercijalnom ispravom ako roba namijenjena za izvoz ne podliježe izvoznim carinama i porezima, ne dovodi do povrata ili izuzeća od domaćih carina i poreza te ako se deklaracija robe ne koristi za sastavljanje statistike.

                  2.

                  Preporuku na usklađeni predložak računa za međunarodnu trgovinu donijela je Ekonomska komisija za Europu (ECE). Navedeni je predložak ponovno otisnut u Dodatku III.

                  3.

                  Carinska tijela mogu prihvatiti komercijalne isprave izrađene pomoću tehnika automatske obrade podataka.

            11.   Preporučena praksa

      Carinska bi tijela trebala, u dogovoru s drugim tijelima nadležnim za pitanja vanjske trgovine, osigurati da se svi dokumenti potrebni u vezi s izravnim prijevozom uključe u standardne serije dokumenata za vanjsku trgovinu.

         Napomena

      Uporabom standardnih serija dokumenata za vanjsku trgovinu usklađenih s predloškom Ekonomske komisije za Europu (ili s njim sukladni) podaci koji su zajednički navedenim dokumentima mogu se dobiti jednokratnom metodom na prethodno tiskanim ili praznim obrascima.
      (c)   Broj preslika koje se trebaju podnijeti

      12.   Preporučena praksa

      Carinska bi tijela trebala smanjiti, što je više moguće, broj preslika deklaracije robe ili komercijalne isprave koju je deklarant obvezan podnijeti.
      (d)   Dokumenti koji se trebaju predati kao prilozi deklaraciji robe ili trgovačkoj ispravi

      13.   Norma

      Kao priloge deklaraciji robe ili komercijalnoj ispravi koje je deklarant obvezan podnijeti, carinska tijela zahtijevaju samo one dokumente koje smatra potrebnima kako bi dopustila nadzor nad postupkom te kako bi osigurala usklađenost sa svim zahtjevima koji se odnose na primjenu relevantnih ograničenja ili drugih propisa.

         Napomena

      Carinska tijela mogu zatražiti, po potrebi, podnošenje izvozne dozvole i fitopatološke ili drugih liječničkih svjedodžbi.
      (e)   Periodično podnošenje deklaracije robe ili komercijalnih isprava

      14.   Norma

      Ako ista osoba učestalo izvozi robu, carinska tijela odobravaju, pod uvjetima koje je utvrdila, jednu deklaraciju robe ili pročišćeno izvješće koje sadrži sve potrebne podatke, kako bi se pokrili svi izvozi koje je navedena osoba obavila unutar zadanog razdoblja.

         Napomene

                  1.

                  Carinska tijela mogu odobriti navedenu pogodnost pod uvjetom da izvoznik vodi pravilnu komercijalnu evidenciju te pod uvjetom da se mogu poduzeti potrebne kontrolne mjere.

                  2.

                  Carinska tijela mogu zahtijevati od deklaranta da predoči, prilikom svakog izvoza, trgovačku ispravu ili neki drugi prateći dokument.

                  3.

                  Carinska tijela mogu prihvatiti pročišćena izvješća izrađena pomoću tehnika automatske obrade podataka.

         Pregled robe

      (a)   Trajanje pregleda

      15.   Norma

      Carinska tijela ograničavaju pregled robe u onim slučajevima kada to smatraju neophodnim kako bi se osigurala usklađenost zakona i propisa za čije su provođenje odgovorna.

         Napomena

      Pregled robe koji izvrše carinska tijela, prilikom samog izvođenja, općenito je ograničen na prebrojavanje paketa i provjeravanje opisa izvezene robe i izvezenih količina.
      (b)   Pregled robe izvan carinarnice

      16.   Norma

      Ako carinska tijela obavljaju pregled robe, obvezna su, na zahtjev deklaranta te iz razloga koje smatra opravdanima, dozvoliti da se pregled izvrši, što je moguće više, na bilo kojem mjestu osim u carinarnici; svi se proizašli troškovi mogu naplatiti deklarantu.

         Napomena

      Roba može biti pregledana u prostorijama osobe na koju se navedeno odnosi, u vrijeme tovarenja kontejnera ili prijevoznih sredstava.
      (c)   Uzimanje uzoraka od strane carinskih tijela

      17.   Norma

      Ako se uzorci moraju uzeti kako bi se zajamčila primjena odredaba nacionalnog zakonodavstva, svi uzeti uzorci moraju biti što je moguće manji.

         Procjena i plaćanje naplativih izvoznih carina i poreza

      18.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje pravila koja se moraju poštivati, formalnosti koje se moraju postići i pogodnosti odobrene u vezi s procjenom i plaćanjem izvoznih carina i poreza naplativih prilikom izravnog prijevoza.

         Izvoz robe

      (a)   Odobrenje za izvoz

      19.   Norma

      Izvoz robe odobrava se čim carina i druga nadležna tijela okončaju potrebne kontrole, pod uvjetom da:

                  —

                  nije pronađen nikakav prekršaj,

                  —

                  je predočena izvozna dozvola, kao i svi drugi potrebni dokumenti, i

                  —

                  su plaćene sve naplative izvozne carine i porezi ili da je poduzeta odgovarajuća radnja kako bi se osiguralo njihovo ubiranje.

         Napomene

                  1.

                  Roba koja nije izvezena odmah nakon što je odobren izvoz može se staviti pod carinsku kontrolu dok se stvarno ne izveze.

                  2.

                  Države mogu navesti carinske pravce, to jest, ceste, željeznice, plovne putove ili bilo koje druge pravce (cjevovode itd.) koji se koriste za izvoz robe.

            20.   Preporučena praksa

      Izvoz robe ne se bi trebao odlagati s obrazloženjem kako je carinska deklaracija nepotpuna ili da su u dokumentaciji pronađene manje nepravilnosti, pod uvjetom da navedeno ne utječe na interes države, osnovne kontrole ili bilo koje izvozne zabrane ili ograničenja koja su na snazi.
      (b)   Dokaz da je roba stigla na odredište

      21.   Norma

      Carinska tijela ne bi trebala automatski zahtijevati dokaz da je roba stigla u inozemstvo.

         Napomene

                  1.

                  Općenito, takav je dokaz potreban samo za robu za koju dokaz izvoza nije na drugi način dostupan te koja ispunjava uvjete za povrat ili izuzeće od značajnog iznosa međunarodnih carina i poreza, te ako postoji razlog za bojazan od zlouporabe, ili u vezi s određenom robom koja podliježe posebnim kontrolama (na primjer, oružje i streljivo).

                  2.

                  Ako se takav dokaz zahtijeva, može se sastojati od izjave koju dostavlja primatelj, a koju su ovjerila carinska tijela države odredišta.

            (c)   Povrat ili izuzeće od međunarodnih internih carina i poreza

      22.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo određuje pravila koja se moraju poštivati i formalnosti koje se moraju postići radi povrata ili izuzeća od internih carina i poreza.
      23.   Preporučena praksa

      Roba koja, prilikom izravnog izvoza, ispunjava uvjete za povrat ili izuzeće od internih carina i poreza, trebala bi iskoristiti takav povrat ili izuzeće što je moguće prije nakon izvoza.

         Informacije o izravnom izvozu

      24.   Norma

      Carinska tijela osiguravaju da sve odgovarajuće informacije o postupku carinjenja za domaću uporabu budu lako dostupne svakoj zainteresiranoj osobi.

   Dodatak I. Prilogu C.1.
   PREDLOŽAK
   deklaracije robe za izravan izvoz

   Dodatak II. Prilogu C.1.

      Napomene

               1.

               Veličina predloška dokumenta je ISO veličina A4 (210 × 297 mm, 8,27 × 11,69 inča). Obrazac bi trebao imati gornju marginu od 10 mm i lijevu marginu za arhiviranje od 20 mm. Prored bi se trebao temeljiti na višekratnicima od 4,24 mm (1/6 inča), a razmak širine na višekratnicima od 2,54 mm (1/10 inča). Predložak bi trebao biti u skladu s predloškom Ekonomske komisije za Europu (ECE-e), na način prikazan u Dodatku I. Manja odstupanja u točnoj veličini kućica za ispis itd. dozvoljena su ako je navedeno potrebno iz posebnih razloga u državi izdavanja, kao što su postojanje ne-metričkih mjernih sustava, značajke nacionalnih sustava usklađivanja dokumenata itd.

               2.

               Države mogu utvrditi norme u vezi s težinom po m2 papira, te uporabom strojno okrenute pozadine kako bi se spriječilo falsificiranje.

               3.

               Normizacija obuhvaća samo pitanja veličine i predloška; uvodne riječi uključene u predlošku namijenjene samo da naznače prirodu podataka koji bi se trebali pojaviti na određenom mjestu. Prema tome, svaka država može zamijeniti navedene riječi u svom nacionalnom obrascu onim tekstom koji smatra prikladnijim, pod uvjetom da navedeni tekst ne utječe na prirodu podataka, kako je naznačeno u predlošku.

               4.

               Pored toga, uprave imaju pravo iz svojih obrazaca ispustiti stavke iz predloška koje im nisu potrebne. Dijelovi koji time postanu prazni mogu se upotrijebiti u službene svrhe.

               5.

               Dodatne stavke koje su zatražile uprave, a koje nisu osigurane predloškom, mogu se rasporediti u „područje za slobodno raspolaganje”.

         Dodatak III. Prilogu C.1.
   PREDLOŽAK
   računa

   PRILOG III.

      PRILOG F.6.
      PRILOG U VEZI S POVRATOM UVOZNIH CARINA I POREZA

         Uvod

      Uvoznik ili carinska tijela mogu tijekom carinjenja robe deklarirane za domaću uporabu ili nakon njezinog puštanja na raspolaganje, otkriti da je osnova na kojoj su izračunate carinske stope netočna, zahvaljujući, između ostalog, pogrešci carinskih tijela, deklaranta ili neke druge osobe na koju se to odnosi (npr. pošiljatelj ili otpremnik robe) te da su iz toga razloga uvozne carine i porezi koje su već naplaćene ili se tek trebaju naplatiti veće od onih koje bi u stvarnosti trebale biti naplaćene. Također se može dogoditi da je roba oštećena, uništena ili nepovratno izgubljena slučajno ili zbog više sile, a posebno prije puštanja u domaću uporabu; u tom bi slučaju također, iz razloga jednakosti, uvozne carine i porezi koji su već naplaćeni mogli u cijelosti ili djelomično biti vraćeni.
      Osoba na koju se navedeno odnosi trebala bi biti u mogućnosti, nakon provjere činjenica, dobiti povrat preplaćenih uvoznih carina i poreza, ili, ako plaćanje još nije izvršeno, otpust uvoznih carina i poreza koji premašuju stvarno naplativi iznos.
      Važno je, posebno u onim slučajevima kada je previše zaračunati iznos posljedica pogrešaka carinskih tijela ili okolnosti na koje uvoznik ili neka druga osoba o kojoj se radi nije mogla utjecati, da se povrat izvrši bez prekomjernog odgađanja ili uz minimalne formalnosti. U nekim slučajevima, međutim, moglo bi biti potrebno izvršiti povrat pod određenim uvjetima ili pod posebnom zaštitom od prijevare ili zlouporabe.
      Odredbe ovog Priloga ne primjenjuju se na povrat izvršen pod postupkom povrata carine, ili na povrat depozita uzetih kao jamstvo za plaćanje uvoznih carina i poreza.

         Definicije

      U smislu ovog Priloga:

                  (a)

                  pojam „povrat uvoznih carina i poreza” znači povrat, u cijelosti ili djelomičnog, iznosa uvoznih carina i poreza plaćenih na robu deklariranu za domaću uporabu i otpust, u cijelosti ili djelomičnog, iznosa onih carina i poreza na robu koji još nije plaćen;

                  (b)

                  pojam „uvozne carine i porezi” znači carine i sve druge carine, porezi, pristojbe ili nameti koji se ubiru na ili u vezi s uvozom robe, ne uključujući pristojbe i namete, koji su ograničeni na iznos približan troškovima usluga;

                  (c)

                  pojam „puštanje” znači radnja kojom carina dopušta da se roba, koja se podvrgla carinjenju, stavi na raspolaganje dotičnoj osobi;

                  (d)

                  pojam „osoba” znači fizička i pravna osoba, osim ako kontekst ne zahtijeva drugačije.

         Načelo

      1.   Norma

      Povrat uvoznih carina i poreza određuje se odredbama ovog Priloga.

         Područje primjene

      2.   Norma

      Nacionalno zakonodavstvo propisuje slučajeve i uvjete pod kojima se, ako iznos uvoznih carina i poreza koji je već plaćen ili je procijenjen za plaćanje premašuje zakonski propisan iznos, odobrava povrat uvoznih carina i poreza.

         Napomena

      Povrat se ne odobrava za uvozne carine i poreze koji su, ili će tek biti, vraćeni sukladno drugim odredbama.

         Slučajevi u kojima se trebao odobriti povrat uvoznih carina i poreza

         Pogreške u procjeni

      3.   Norma

      Povrat uvoznih carina i poreza odobrava se ako utvrdi da su isti previše zaračunati kao rezultat pogreške u njihovoj procjeni.

         Roba niže vrijednosti od deklarirane

      4.   Norma

      Povrat uvoznih carina i poreza odobrava se ako je ustanovljeno da su uvozne carine i porezi procijenjeni na temelju vrijednosti koja je viša od oporezivog iznosa, pod uvjetom da su činjenice utvrđene prema diskreciji carinskih tijela.

         Netočno razvrstavanje u Carinsku tarifu

      5.   Norma

      Povrat uvoznih carina i poreza odobrava se ako su iste previše zaračunate kao rezultat pogrešnog razvrstavanja deklarirane robe u Carinsku tarifu, pod uvjetom da su činjenice utvrđene prema diskreciji carinskih tijela.

         Oštećena, uništena ili izgubljena roba

      6.   Norma

      Povrat uvoznih carina i poreza odobrava se na robu koja je oštećena, uništena ili nepovratno izgubljena slučajno ili zbog više sile prije puštanja u domaću uporabu, pod uvjetom da se propisno utvrde činjenice prema diskreciji carinskih tijela.
      7.   Norma

      Ako je roba za koju je odobreno ukupno ili djelomično izuzeće od uvoznih carina i poreza zbog posebne uporabe oštećena, uništena ili nepovratno izgubljena slučajno ili zbog više sile nakon njezinog puštanja u domaću uporabu, odobrava se otpust onog iznosa uvoznih carina i poreza za koje je odobreno izuzeće pod uvjetom da je navedeno oštećenje, uništenje ili gubitak propisno utvrđeno prema diskreciji carinskih tijela.

         Napomena

      Ostaci robe obuhvaćeni normama 6. i 7. mogu se:

                  (a)

                  cariniti za domaću uporabu u svom postojećem stanju, kao da su u tom stanju uvezeni; ili

                  (b)

                  ponovno izvesti; ili

                  (c)

                  bez troškova ustupiti državi; ili

                  (d)

                  vratiti kao komercijalno bezvrijedni pod carinsku kontrolu, bez troškova za državu;

            kako to mogu zahtijevati carinska tijela.

         Roba koja nije u skladu s dogovorenim specifikacijama

      8.   Norma

      Povrat uvoznih carina i poreza odobrava se na uvezenu robu za koju je otkriveno da je u vrijeme uvoza bila neispravna ili da na neki drugi način nije bila u skladu s dogovorenim specifikacijama, a koja nije bila obrađivana, popravljana ili upotrebljavana u državi uvoza te koja se ponovo izvozi unutar razumnog vremena stranom dobavljaču ili nekoj drugoj osobi koju je dobavljač odredio. Uporaba robe, međutim, ne sprečava povrat ako je navedena uporaba bila prijeko potrebna kako bi se otkrili nedostaci ili druge okolnosti koje su uzrokovale ponovni izvoz robe. Kao alternativa ponovnom izvozu, roba se može ustupiti državi, uništiti ili vratiti kao trgovinski bezvrijedna pod carinsku kontrolu, kako to mogu odlučiti carinska tijela. Takvo ustupanje ili uništenje neće uzrokovati nikakve troškove državi.

         Napomena

      Povrat uvoznih carina i poreza za vrstu robe navedenu u prvoj rečenici ove norme, također se može uzeti u obzir sukladno odredbama norme 4. i 5., ako navedena roba nije ponovno izvezena.

         Nestašica

      9.   Norma

      Povrat uvoznih carina i poreza odobrava se na robu koja je deklarirana kao pošiljka, ako je utvrđeno, prema diskreciji carinskih tijela, da roba zapravo nije bila uvezena na carinsko područje.

         Roba stavljena pod drugi carinski postupak

      10.   Preporučena praksa

      Ako carinska tijela dopuste da se roba koja je prvobitno deklarirana za domaću uporabu stavi pod drugi carinski postupak, trebao bi se izvršiti povrat uvoznih carina i poreza koje su zbog toga previše zaračunate.

         Postupak povrata

      11.   Norma

      Postupak koji je utvrđen radi potraživanja povrata uvoznih carina i poreza mora biti što je moguće jednostavniji.

         Napomena

      Postupak povrata može biti pokrenut na zahtjev uključene osobe ili na inicijativu carine.
      12.   Norma

      Odluke o zahtjevima za povrat donose se i dostavljaju u pismenom obliku, bez prekomjernog odgađanja, osobama o kojima se radi, dok se povrat previše zaračunatih iznosa izvršava u najkraćem mogućem roku nakon provjere zahtjeva.
      13.   Norma

      Ako carina utvrdi da je previše zaračunati iznos rezultat pogreške na strani carinskih tijela, prilikom procjene uvoznih carina i poreza, povrat se odobrava kao prioritet.

         Rok

      14.   Preporučena praksa

      Kad su utvrđeni rokovi iznad kojih se zahtjevi za povrat uvoznih carina i poreza neće prihvatiti, takva ograničenja trebaju trajati dovoljno dugo da bi se uzele u obzir različite okolnosti koje se odnose na svaki oblik slučaja u kojem se povrat uvoznih carina i poreza može odobriti.

         Informacije o povratu

      15.   Norma

      Carinska tijela osiguravaju da sve potrebne informacije u vezi s odredbama koje se odnose na povrat uvoznih carina i poreza budu lako dostupne svim zainteresiranim osobama.


title: Odluka Vijeća (EU) 2016/430 od 10. veljače 2015. o sklapanju Sporazuma o suradnji o civilnom globalnom sustavu za satelitsku navigaciju (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica i Kraljevine Maroka

text:
               23.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 76/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/430
   od 10. veljače 2015.
   o sklapanju Sporazuma o suradnji o civilnom globalnom sustavu za satelitsku navigaciju (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica i Kraljevine Maroka
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 21. travnja 2005. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore s Marokom o sklapanju Sporazuma o suradnji o civilnom globalnom sustavu za satelitsku navigaciju (GNSS).

               (2)

               U skladu s Odlukom Vijeća od 27. studenoga 2006., Sporazum o suradnji o civilnom globalnom sustavu za satelitsku navigaciju (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica i Kraljevine Maroka („Sporazum”) potpisan je 12. prosinca 2006.

               (3)

               Sporazumom se omogućuje tješnja suradnja s Marokom u području satelitske navigacije. Njime će se provesti određeni broj elemenata europskih programa satelitske navigacije.

               (4)

               Sporazum bi trebalo odobriti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sporazum o suradnji o civilnom globalnom sustavu za satelitsku navigaciju (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica i Kraljevine Maroka odobrava se u ime Unije.
   Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu člankom 18. stavkom 1. Sporazuma kojom se izražava pristanak Unije da bude obvezana Sporazumom (2) te daje sljedeću obavijest:

      „Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009. Europska unija zamijenila je i naslijedila Europsku zajednicu te od tog datuma ostvaruje sva prava i preuzima sve obveze Europske zajednice. Stoga se upućivanja na ‚Europsku zajednicu’ u tekstu Sporazuma trebaju tumačiti kao upućivanja na ‚Europsku uniju’.”

   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Suglasnost dana 16. prosinca 2014.

      (2)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja Sporazuma na snagu u Službenom listu Europske unije.


title: 2006/539/EZ: Odluka Vijeća od 22. svibnja 2006. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Konvencije za jačanje Međuameričke komisije za tropsku tunu osnovane Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike

text:
               04/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               59

         32006D0539

               L 224/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.05.2006.

         ODLUKA VIJEĆA
   od 22. svibnja 2006.
   o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Konvencije za jačanje Međuameričke komisije za tropsku tunu osnovane Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike
   (2006/539/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37. vezano uz prvu rečenicu prvog podstavka njegovog članka 300. stavka 2. i drugog podstavka članka 300. stavka 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir pristanak Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Europska zajednica ima isključivu nadležnost za donošenje mjera za očuvanje i upravljanje ribolovnim resursima i sklapanje sporazuma s ostalim državama i međunarodnim organizacijama.

               (2)

               Zajednica je ugovorna stranka Konvencije UN-a o pravu mora koja od svih članica međunarodne zajednice zahtijeva suradnju u očuvanju i gospodarenju morskim biološkim resursima.

               (3)

               Zajednica je 19. prosinca 2003. potpisala i ratificirala Sporazum o provođenju odredaba Konvencije UN-a o pravu mora od 10. prosinca 1982. vezano uz očuvanje i gospodarenje migratornim ribljim stokovima i visoko migratornim ribljim stokovima (2).

               (4)

               Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) osnovana je 1949. Konvencijom između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike. Na 61. zasjedanju u lipnju 1998. IATTC je donio rezoluciju kojom su ugovorne stranke dogovorile sastavljanje nove konvencije u svrhu jačanja IATTC-a i ažuriranja statuta, u skladu s odredbama Konvencije UN-a o pravu mora.

               (5)

               Zajednica je od početka pozvana da punopravno sudjeluje u tom postupku i u njemu je imala aktivnu ulogu. Postupak je završio donošenjem Konvencije za jačanje Međuameričke komisije za tropsku tunu koja je osnovana 1949. Konvencijom između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike („Konvencija iz Antigue”), na 70. zasjedanju IATTC-a, održanom od 24. do 27. lipnja 2003. u Antigui u Gvatemali.

               (6)

               Konvencija iz Antigue je u skladu s njezinim člankom XXVII. bila otvorena za potpisivanje u Washingtonu DC u Sjedinjenim Američkim Državama od 14. studenoga 2003. do 31. prosinca 2004.

               (7)

               Komisija je potpisala Konvenciju iz Antigue 13. prosinca 2004., u skladu s Odlukom Vijeća 2005/26/EZ (3).

               (8)

               Ribari Zajednice djeluju na području Konvencije iz Antigue. Stoga je u interesu Zajednice da postane članicom IATTC-a. Zajednica bi stoga trebala odobriti Konvenciju iz Antigue.

               (9)

               Cilj Konvencije iz Antigue je održavanje ojačanog oblika IATTC-a. Kad stupi na snagu u svim potpisnicama Konvencije iz 1949., zamjenjuje ju. Stoga, u skladu s duhom Odluke Vijeća 1999/405/EZ od 10. lipnja 1999. koja Kraljevini Španjolskoj dozvoljava privremeno pristupanje Konvenciji o osnivanju Međuameričke komisije za tropsku tunu (4), Španjolska mora otkazati Konvenciju iz 1949. kad Konvencija iz Antigue stupi na snagu,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovime se, u ime Europske zajednice, odobrava Konvencija iz Antigue.
   Tekst Konvencije iz Antigue priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovime se predsjednik Vijeća ovlašćuje odrediti osobu/osobe koje će biti opunomoćene položiti instrument odobrenja Vladi Sjedinjenih Američkih Država kao depozitaru Konvencije u skladu s njezinim člankom XXXVII.
   Članak 3.
   Kad Konvencija iz Antigue stupi na snagu, Španjolska otkazuje Konvenciju o osnivanju Međuameričke komisije za tropsku tunu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2006.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. PRÖLL

      (1)  Pristanak od 27. travnja 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 189, 3.7.1998., str. 14.

      (3)  SL L 15, 19.1.2005., str. 9.

      (4)  SL L 155, 22.6.1999., str. 37.


title: Odluka (EU) 2017/1258 Europske središnje banke оd 5. srpnja 2017. o delegaciji odluka o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru (ESB/2017/22)

text:
               12.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 179/39

         ODLUKA (EU) 2017/1258 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   оd 5. srpnja 2017.
   o delegaciji odluka o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru (ESB/2017/22)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 12. stavak 1.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 8. stavak 4a.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s prvom rečenicom članka 8. stavka 4a. Uredbe (EZ) br. 2533/98, Europski sustav središnjih banaka (ESSB) može prenositi povjerljive statističke podatke tijelima država članica i Unije odgovornima za nadzor financijskih institucija, tržišta i infrastruktura ili za stabilnost financijskog sustava u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom i Europskom stabilizacijskom mehanizmu (ESM), samo u onoj mjeri i onoliko detaljno koliko je to potrebno za izvršavanje njihovih odgovarajućih zadaća. Jedinstveni sanacijski odbor ispunjava uvjete za takvo tijelo.

               (2)

               U skladu s drugom rečenicom članka 8. stavka 4a. Uredbe (EZ) br. 2533/98, tijela koja primaju povjerljive statističke podatke poduzimaju sve potrebne regulatorne, administrativne, tehničke i organizacijske mjere kojima se osigurava fizička i logička zaštita povjerljivih statističkih podataka. Upravno vijeće ocijenilo je da je Jedinstveni sanacijski odbor poduzeo takve mjere.

               (3)

               Odluka o prenošenju ovlasti potrebna je radi olakšavanja postupka donošenja odluka u odnosu na odluke o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru. U skladu s člankom 12. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Upravno vijeće može odlučiti prenijeti određene ovlasti Izvršnom odboru. U skladu s općim načelima o prenošenju ovlasti, kako ih je razvio i potvrdio Sud Europske unije, prenošenje ovlasti za donošenje odluka treba biti ograničeno, razmjerno i utemeljeno na utvrđenim kriterijima. Vodeći računa o tome da su odluke koje treba donositi više tehničke nego političke naravi, ti kriteriji mogu ostati relativno općeniti.

               (4)

               Kada nisu ispunjeni kriteriji za donošenje delegirane odluke, kako su utvrđeni u ovoj odluci o prenošenju ovlasti, odluke o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru treba donijeti Upravno vijeće na prijedlog Izvršnog odbora.

               (5)

               Vodeći računa o znatno povećanom broju zahtjeva Jedinstvenog sanacijskog odbora za prijenos povjerljivih statističkih podataka, odluku je potrebno donijeti hitno, a mora stupiti na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europske unije,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Definicije
   Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               1

               „povjerljivi statistički podaci” znači povjerljivi statistički podaci kako je utvrđeno u točki 12. članka 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

               2

               „delegirana odluka” znači odluka donesena na temelju prenošenja ovlasti od strane Upravnog vijeća u skladu s ovom odlukom.

         Članak 2.
   Prijenos povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru
   1.   Upravno vijeće ovime prenosi Izvršnom odboru donošenje odluka o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru.
   2.   Odluka o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru donosi se isključivo putem delegirane odluke ako su ispunjeni kriteriji za donošenje delegiranih odluka, kako su navedeni u članku 3.
   Članak 3.
   Kriteriji za donošenje delegiranih odluka o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru
   1.   Odluka o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru donosi se isključivo putem delegirane odluke ako su ti podaci, u skladu s člankom 8. stavkom 4a. Uredbe (EZ) br. 2533/98, potrebni za obavljanje zadaća Jedinstvenog sanacijskog odbora. Povjerljivi statistički podaci koje se dostavlja Jedinstvenom sanacijskom odboru moraju biti prikladni, relevantni i ne smiju biti preopširni u odnosu na te zadaće.
   2.   Odluka o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Jedinstvenom sanacijskom odboru donosi se isključivo putem delegirane odluke:

               (a)

               kada su podaci potrebni da Jedinstveni sanacijski odbor provede ispitivanje javnog interesa radi procjene, hoće li i na koji način mjere sanacije imati učinak na druge ugovorne strane sa stajališta financijske stabilnosti i radi procjene financijske međupovezanosti s drugim financijskim institucijama i drugim ugovornim stranama;

               (b)

               kada prijenos ovih podataka ne dovodi u pitanje obavljanje zadaća ESSB-a.

         Članak 4.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 5. srpnja 2017.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.


title: 2002/738/EZ: Odluka Vijeća od 22. srpnja 2002. o sklapanju, od strane Europske zajednice, Konvencije o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu

text:
               11/Sv. 122

               HR

               Službeni list Europske unije

               97

         32002D0738

               L 234/39

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 22. srpnja 2002.
   o sklapanju, od strane Europske zajednice, Konvencije o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu
   (2002/738/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37., zajedno s člankom 300. stavkom 2. prvim podstavkom prvom rečenicom i člankom 300. stavkom 3. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   budući da:

               (1)

               Zajednica je nadležna za donošenje mjera za očuvanje ribolovnih resursa, gospodarenje njima te sklapanje sporazuma s drugim zemljama i međunarodnim organizacijama.

               (2)

               Zajednica je ugovorna stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora kojom se od svih članice međunarodne zajednice zahtijeva da surađuju u očuvanju i gospodarenju morskim biološkim resursima.

               (3)

               Zajednica je potpisala Sporazum o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. koje se odnose vezano na očuvanje i gospodarenje ribljim naseljima koja se nalaze u više različitih pojaseva i naseljima vrlo migratornih vrsta riba (3), ali još treba dovršiti postupak ratifikacije.

               (4)

               Zajednica je aktivno sudjelovala u postupku započetom 1997. za izradu Konvencije o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu, zajedno s obalnim državama i drugim zainteresiranim stranama. Ona je potpisala tu Konvenciju na diplomatskoj konferenciji u Windhoeku, Namibiji, 20. travnja 2001., u skladu s odlukom Vijeća donesenom u tu svrhu (4).

               (5)

               Ribari Zajednice love u području Konvencije. Stoga je u interesu Zajednice da postane punopravna članica regionalne ribolovne organizacije koja se osniva ovom Konvencijom. Zajednica bi stoga trebala odobriti ovu Konvenciju,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Konvencija o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu odobrava se u ime Europske zajednice.
   Tekst Konvencije priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi osobe ovlaštene za polaganje isprave o odobrenju kod generalnog direktora Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda u skladu s člankom 25. stavkom 2. Konvencije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. srpnja 2002.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. S. MØLLER

      (1)  SL C 75 E, 26.3.2002., str. 113.

      (2)  Mišljenje od 4. srpnja 2002. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  SL L 189, 3.7.1998., str. 14.

      (4)  SL L 111, 20.4.2001., str. 15.


title: Odluka Vijeća 2011/72/ZVSP od 31. siječnja 2011. o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s obzirom na stanje u Tunisu

text:
               18/Sv. 006

               HR

               Službeni list Europske unije

               188

         32011D0072

               L 028/62

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               31.01.2011.

      ODLUKA VIJEĆA 2011/72/ZVSP
   od 31. siječnja 2011.
   o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s obzirom na stanje u Tunisu
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 31. siječnja 2011. ponovno izrazilo punu solidarnost i potporu Tunisu i njegovom stanovništvu te njihovim naporima da uspostave stabilnu demokraciju, vladavinu prava, demokratski pluralizam i potpuno poštivanje ljudskih prava i temeljnih sloboda.

               (2)

               Vijeće je nadalje odlučilo usvojiti mjere ograničavanja protiv osoba odgovornih za prisvajanje državnih financijskih sredstava Tunisa, koje su time tuniskom narodu uskratile blagodati održivog razvoja njihova gospodarstva i društva te usporile razvoj demokracije u zemlji.

               (3)

               Za provedbu nekih mjera potrebno je daljnje djelovanje Unije,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   1.   Zamrzavaju se sva financijska sredstva koja pripadaju, u vlasništvu su, nalaze se kod ili su pod nadzorom osoba odgovornih za otuđenje tuniskih državnih financijskih resursa te fizičkih ili pravnih osoba koje su s njima povezane, a navode se u popisu u Prilogu.
   2.   Nikakva financijska sredstva ne smiju biti, izravno ili neizravno, dostupna ili upotrijebljena u korist fizičkih ili pravnih osoba koje se navode u Prilogu.
   3.   Nadležno državno tijelo države članice može odobriti oslobađanje određenih zamrznutih financijskih sredstava ili gospodarskih izvora ili staviti na raspolaganje određena financijska sredstva ili gospodarske izvore pod odgovarajućim uvjetima nakon što utvrdi da su navedena financijska sredstva i gospodarski izvori:

               (a)

               potrebni za pokrivanje osnovnih troškova osoba iz Priloga i uzdržavanih članova njihove obitelji uključujući plaćanje hrane, najamnine ili hipoteke, lijekova i liječenja, poreza, premija osiguranja te naknada za režije;

               (b)

               namijenjeni isključivo za plaćanje primjerenih stručnih honorara ili za povrat troškova nastalih vezano uz pružanje pravnih usluga;

               (c)

               namijenjeni isključivo za plaćanje honorara ili troškova usluga za redovito držanje ili održavanje zamrznutih sredstava ili druge financijske imovine ili gospodarskih izvora; ili

               (d)

               potrebni za pokrivanje izvanrednih troškova, pod uvjetom da je nadležno tijelo barem dva tjedna prije davanja odobrenja obavijestilo nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju po kojoj osnovi bi spomenuto odobrenje trebalo dati.

         O svakom odobrenju koje daju na temelju ovog stavka države članice obavješćuju ostale države članice i Komisiju.
   4.   Odstupajući od stavka 1., nadležna državna tijela neke države članice mogu odobriti odmrzavanje određenih financijskih sredstava ili gospodarskih izvora ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)

               financijska sredstva ili gospodarski izvori predmet su sudskog, upravnog ili arbitražnog založnog prava koji su postali valjani prije datuma kad su fizička ili pravna osoba, subjekt ili tijelo iz članka 1. stavka 1. uvršteni u Prilog ili su predmet sudske, upravne ili arbitražne presude izrečene prije tog datuma;

               (b)

               financijska sredstva ili gospodarski izvori upotrijebit će se isključivo za podmirenje potraživanja osiguranih takvim založnim pravom ili potraživanja koja su sudskom presudom priznana kao valjana, i to u okviru utvrđenom na temelju primjenjivih pravih propisa kojima se uređuje područje prava osoba s takvim potraživanjima;

               (c)

               založno pravo ili presuda nisu u korist fizičke ili pravne osobe, subjekta ili tijela uvrštenog u Prilog; i

               (d)

               priznavanje tog založnog prava ili presude nije suprotno javnoj politici u dotičnoj državi članici.

         O svakom odobrenju koje daju na temelju ovog stavka Države članice obavješćuju ostale države članice i Komisiju.
   5.   Stavak 2. ne primjenjuje se kada na zamrznute račune treba pridodati:

               (a)

               kamate ili druge prihode; ili

               (b)

               plaćanja koja dospijevaju na temelju ugovora, sporazuma ili obaveza zaključenih ili nastalih prije datuma kad su ti računi postali predmetom ove Odluke

         pod uvjetom da sve kamate, drugi prihodi ili plaćanja nastave biti predmetom stavka 1.
   Članak 2.
   1.   Postupajući prema prijedlogu neke države članice ili visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeće uspostavlja te mijenja popis iz Priloga.
   2.   Vijeće obavješćuje predmetnu osobu ili subjekt o svojoj odluci o uvrštenju na popis, kao i o osnovi za uvrštenje, bilo izravno ako je adresa poznata ili objavljivanjem obavijesti, čime se takvoj osobi ili subjektu nudi prilika da iznese primjedbe.
   3.   Ako su podnesene primjedbe ili su izneseni značajni novi dokazi, Vijeće preispituje svoju odluku i o tome obavješćuje predmetnu osobu ili subjekt.
   Članak 3.
   1.   U Prilogu se navodi po kojoj su osnovi osobe ili subjekti uvršteni na popis.
   2.   U Prilogu se također, ako su dostupni, navode podaci potrebni za utvrđivanje identiteta predmetnih osoba ili subjekata. Kad se radi o osobama, ti podaci mogu obuhvaćati imena, uključujući i lažna imena, datum i mjesto rođenja, državljanstvo, brojeve putovnice i osobne iskaznice, spol, adresu ako je poznata te funkciju ili zanimanje. Kad se radi o subjektima, ti podaci mogu obuhvaćati nazive, mjesto i datum registracije, registarski broj i mjesto poslovanja.
   Članak 4.
   Kako bi se postigao maksimalan učinak gore navedenih mjera, Unija potiče treće zemlje da donesu mjere slične mjerama iz ove Odluke.
   Članak 5.
   Ova se Odluka primjenjuje u razdoblju od 12 mjeseci. Neprestano se preispituje. Ocijeni li Vijeće da njezini ciljevi nisu ispunjeni, obnavlja se ili primjereno mijenja.
   Članak 6.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 31. siječnja 2011.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         C. ASHTON

   PRILOG

      POPIS OSOBA I SUBJEKATA IZ ČLANKA 1.

               Ime

               Identifikacijski podaci

               Osnova

               1.

               G. Zine el-Abidine Ben Hamda Ben Ali

               rođen 3. rujna 1936., putovnice br. D005686, istječe 24. prosinca 2011. i br. D012100, istječe 15. siječnja 2014.

               Osoba koja je predmet pravosudne istrage koju provode tuniska državna tijela zbog otuđenja nepokretne i pokretne imovine, otvaranja bankovnih računa i držanja imovine u nekoliko zemalja u okviru operacija radi pranja novca.

               2.

               Gđa Leila Bent Mohammed Trabelsi, (udana za) Ben Alija

               rođena 24. listopada 1956., putovnice br. D005687, istječe 24. prosinca 2011. i br. D012101, istječe 15. siječnja 2014.

               Osoba koja je predmet pravosudne istrage koju provode tuniska državna tijela zbog otuđenja nepokretne i pokretne imovine, otvaranja bankovnih računa i držanja imovine u nekoliko zemalja u okviru operacija radi pranja novca.


title: 2001/595/EZ: Odluka Vijeća od 13. srpnja 2001. o donošenju izmjene trgovinskih odredbi Ugovora o energetskoj povelji od strane Europske zajednice

text:
               12/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               42

         32001D0595

               L 209/32

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               13.07.2001.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 13. srpnja 2001.
   o donošenju izmjene trgovinskih odredbi Ugovora o energetskoj povelji od strane Europske zajednice
   (2001/595/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 133., u vezi s prvom rečenicom prvog podstavka članka 300. stavka 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Europske su zajednice sklopile Ugovor o energetskoj povelji Odlukom Vijeća i Komisije 98/181/EZ, EZUČ, Euratom (1), koja upućivanjem uključuje relevantne odredbe GATT-a iz 1947.

               (2)

               Uvrštavanje upućivanjem na relevantne odredbe WTO-a u Ugovor o energetskoj povelji umjesto na odredbe GATT-a iz 1947., koje sadrži, i uvrštavanje popisa energetske opreme u trgovinske odredbe, u interesu je Zajednice.

               (3)

               Zajednica ima isključivu nadležnost za zajedničku trgovinsku politiku.

               (4)

               Na Konferenciji energetske povelje i Međunarodnoj konferenciji koje su održane 24. travnja 1998., postignuta je suglasnost u pogledu teksta izmjene trgovinskih odredbi Ugovora o energetskoj povelji, uključujući popis energetske opreme i u pogledu povezanih odluka, dogovora i izjava (trgovinska izmjena).

               (5)

               Zajednica je Odlukom Vijeća 98/537/EZ (2) odobrila tekst trgovinske izmjene i njezinu privremenu primjenu do početka njezina stupanja na snagu.

               (6)

               Donošenje trgovinske izmjene olakšat će postizanje ciljeva Europske zajednice. Navedenu bi izmjenu stoga trebalo odobriti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Izmjena trgovinskih odredbi Ugovora o energetskoj povelji ovime je odobrena u ime Europske zajednice.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća pohranjuje u ime Europske zajednice instrument o potvrdi izmjene trgovinskih odredbi Ugovora o energetskoj povelji pri Vladi Portugalske Republike u skladu s člancima 39. i 49. Ugovora o energetskoj povelji.
   Članak 3.
   Ova se odluka objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2001.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. VERWILGHEN

      (1)  SL L 69, 9.3.1998., str. 1.

      (2)  SL L 252, 12.9.1998., str. 21.