title: Odluka Komisije (EU) 2016/288 od 27. ožujka 2015. o programu potpora SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) koji je provela Ujedinjena Kraljevina – Porez na agregate (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2141) (Tekst značajan za EGP)

text:
               4.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 59/87

         ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/288
   od 27. ožujka 2015.
   o programu potpora SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) koji je provela Ujedinjena Kraljevina – Porez na agregate

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2141)

   (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
   uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
   nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s gore navedenim odredbama (1), i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

               (1)

               Dopisom od 20. prosinca 2001. (koji je evidentiran 28. prosinca 2001.), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obavijestila su Komisiju o programu potpora pod naslovom „postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u svojoj su obavijesti obavijestila Komisiju da namjeravaju uvesti porez na agregate s primjenom od 1. travnja 2002. Taj je porez trebao biti uveden temeljem članaka 16. do 49. drugoga dijela Zakona o financijama iz 2001. i njegovih dodataka 4. do 10. Sam program potpore (postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj) opisan je kao program koji se sastoji od uvođenja poreza u Sjevernoj Irskoj u nekoliko faza kako bi se sačuvala međunarodna konkurentnost trgovačkih društava iz Sjeverne Irske koja iz agregata proizvode prerađene proizvode poput betona i asfalta. To postupno uvođenje poreza za Sjevernu Irsku trebalo je biti uvedeno Zakonom o financijama iz 2002.

               (2)

               Osim obavijesti, Komisija je 27. rujna 2001. primila pritužbu dvaju trgovačkih društava koja posluju u području vađenja i prerade agregata te, 15. travnja 2002., dodatnu pritužbu koju je podnijelo Britansko udruženje za agregate („BAA”). Podnositelji pritužbi smatrali su da su Zakonom o financijama iz 2001. predviđene državne potpore za proizvode i postupke koji su izuzeti od poreza na agregate („AGL”) te su smatrali da su odstupanja koja se odnose na Sjevernu Irsku činila potporu nespojivu s unutarnjim tržištem.

               (3)

               Nakon što su dostavljene dodatne informacije 21. veljače 2002., Komisija je 24. travnja 2002. donijela odluku o neulaganju prigovora u pogledu AGL-a (2). Smatrala je da su različita izuzeća predviđena Zakonom o financijama iz 2001. opravdana zbog logike poreza te da Zakonom o financijama iz 2001. nisu predviđene državne potpore. Komisija je nadalje smatrala da postupno uvođenje AGL-a u Sjevernoj Irskoj čini potporu koja je u skladu s unutarnjim tržištem.

               (4)

               Udruženje BAA je 12. srpnja 2002. podnijelo tužbu za poništenje Odluke Komisije od 24. travnja 2002., koja je evidentirana kao predmet T-210/02. Dana 13. rujna 2006. Opći sud u cijelosti ju je odbio. Dana 27. studenoga 2006. udruženje BAA podnijelo je žalbu na presudu Općeg suda. Presudom od 22. prosinca 2008. u predmetu C-487/06 P, Sud je ukinuo presudu na koju je podnesena žalba i predmet vratio Općem sudu.

               (5)

               Dana 7. ožujka 2012. u svojoj presudi u predmetu T-210/02 RENV, Opći sud poništio je odluku Komisije navedenu u uvodnoj izjavi 3. Opći sud zaključio je da Komisija nije uspjela dokazati da je diferencijacija porezne stope povezana s izuzećem opravdana na temelju uobičajenog načela oporezivanja koji je osnova AGL-a ili na temelju ekološkog cilja AGL-a. Opći sud osobito je presudio da Komisija nije uzela u obzir uobičajena načela oporezivanja prilikom određivanja selektivne naravi pogodnosti koje proizlaze iz AGL-a. U tom smislu, Opći sud je upozorio na nedosljednosti u terminologiji koju je Komisija upotrijebila u svojoj odluci, posebno što se tiče izraza „neobrađeni”, „primarni” i „sekundarni” agregati, koji ne odgovaraju izrazima koji su upotrijebljeni u Zakonu o financijama iz 2001., kako je izmijenjen. Osim toga, Komisija u svojoj odluci nije objasnila zašto određeni izuzeti materijali (koji se upotrebljavaju kao agregati, poput glinenih agregata) nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao i oporezivi materijali.

               (6)

               Nakon poništenja Odluke Komisije od 24. travnja 2002. od Komisije je zatraženo da ponovno ocijeni jesu li izuzeća, isključenja i porezna oslobođenja predviđena Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., državna potpora. Komisija je taj spis evidentirala pod oznakom NN s obzirom na to da je AGL na snazi od 1. travnja 2002. Pitanje sukladnosti postupnog uvođenja AGL-a u Sjevernoj Irskoj ispitano je u kontekstu drugog postupka (vidjeti SA.18859 (11/C) – Ujedinjena Kraljevina – oslobođenje od poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj).

               (7)

               Pored opažanja i podnesaka dostavljenih tijekom postupka pred sudovima Unije, podnositelj pritužbe Komisiji je 13. lipnja 2012. i 26. listopada 2012. dostavio dodatne primjedbe i informacije. Te su primjedbe proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini 15. svibnja 2013.. Dana 27. rujna 2012. i 27. svibnja 2013. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su dodatne informacije o AGL-u.

               (8)

               Dopisom od 31. srpnja 2013. Komisija je obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu izuzeća od poreza, isključenja od poreza i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava kao agregat ili se uglavnom sastoji od ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevca), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii. (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. Komisija nije uložila prigovore na izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljavaju za druge namjene osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se izuzeti materijali u cijelosti sastoje od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (a), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojom se predviđaju izuzeća za materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., na osnovi toga da ona nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               (9)

               Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
                   (3) (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe povezane s potporom.

               (10)

               Komisija je u razdoblju od 20. prosinca 2013. do 17. siječnja 2014. primila opsežne primjedbe koje je dostavilo šesnaest zainteresiranih strana, dodatne informacije koje je 10. veljače 2014. dostavio član Britanskog udruženja za agregate te 5. ožujka 2014. Britansko udruženje za agregate. One su 27. svibnja 2014. i 13. lipnja 2014. proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini kojoj je potom dana mogućnost da na njih odgovori. Ujedinjena Kraljevina dostavila je svoj odgovor u dopisu od 30. lipnja 2014. Osim toga, 1. listopada 2013., 31. listopada 2013. i 28. veljače 2014. dostavila je svoja opažanja povezana s odlukom o pokretanju postupka.

               (11)

               Komisija je 14. srpnja 2014., 1. rujna 2014., 8. rujna 2014. i 28. studenoga 2014. od Ujedinjene Kraljevine zatražila dodatne informacije. Ujedinjena Kraljevina dostavila je te informacije 29. kolovoza 2014., 9. rujna 2014., 18. rujna 2014. te 8. i 9. prosinca 2014.

               (12)

               Nakon trostranog sastanka održanog 15. srpnja 2014. Komisija je 18. srpnja 2014. zatražila dodatne informacije koje su zajedno trebale dostaviti Ujedinjena Kraljevina i udruženje BAA. Te informacije dostavljene su Komisiji 8. rujna 2014. U odgovoru na pitanja Komisije udruženje BAA je 15. rujna 2014. dostavilo dodatne informacije. Dostavljene informacije potom su 17. listopada 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 12. studenoga 2014., 14. studenoga 2014. i 17. studenoga 2014.

               (13)

               Komisija je 10. srpnja 2014. i 16. listopada 2014. od udruženja BAA zatražila dodatne informacije. Udruženje BAA dostavilo je te informacije 6. studenoga 2014. i 21. studenoga 2014. Te su informacije 2. prosinca 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 18. prosinca 2014.

         2.   DETALJAN OPIS MJERE

   2.1.   POJAM AGREGATA

               (14)

               Agregati se upotrebljavaju u građevinskom sektoru. Općenito se mogu (4) opisati kao zrnati ili samljeveni materijal koji je zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladan za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih (5), kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova (6), ili kao ispuna u građevinarstvu (7). Agregat može biti prirodan, proizveden ili recikliran (8). U uvodnim izjavama 8. do 13. odluke o pokretanju postupka detaljno se opisuje pojam agregata i uporaba agregata.

               (15)

               Definicija agregata neodvojivo je povezana s mogućim uporabama određenih zrnatih ili samljevenih čestica materijala izvađenih iz kamenoloma u građevinskom sektoru, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., s obzirom na to da je to ono po čemu se pojam agregata razlikuje od pojma minerala.

               (16)

               Prirodni agregati su agregati koji se pojavljuju u prirodi i mogu se upotrebljavati bez industrijske prerade. To su pijesak, šljunak i drobljeni kamen (9), a vade se iz kamenoloma i šljunčara ili jaružanjem mora.

               (17)

               Reciklirani agregati nastaju ponovnom obradom materijala koji su prethodno upotrijebljeni u građevinarstvu, uključujući ostatke nastale u građevinarstvu i prilikom rušenja (10).

               (18)

               Proizvedeni agregati općenito su lagani agregati visoke gustoće proizvedeni za posebne namjene. Proizvode se u industrijskom procesu (obično je to termički proces). Primjeri su: agregat troske, agregat ekspandirane gline, agregat ekspandiranog perlita, agregat ekspandiranog polistirena (11).

               (19)

               Materijali koji su prikladni za uporabu kao agregati mogu se upotrebljavati i za proizvodnju drugih proizvoda. U tom smislu, u industriji se razlikuje uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena kao agregata i uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena u druge svrhe, a ne kao agregata (12). Uporabe kamena, pijeska i šljunka u druge svrhe, a ne kao agregata su, primjerice, proizvodnja cementa, stakla i druge industrijske (13) ili poljoprivredne svrhe (14).

         2.2.   POZADINA AGL-A I NJEGOV CILJ

               (20)

               Agregat je ograničeni prirodni resurs, u smislu lokaliteta na kojima se može vaditi na prihvatljiv način (15). Vađenjem agregata zauzima se zemljište u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te se uzrokuje šteta za okoliš i onečišćenje.

               (21)

               Nakon niza aktivnosti usmjerenih na rješavanje ekoloških pitanja povezanih s vađenjem agregata opisanih u uvodnim izjavama 15. do 18. odluke o pokretanju postupka, u travnju 2002. uveden je AGL s ciljem poticanja učinkovitije upotrebe agregata u građevinskoj industriji na način da se:

                           —

                           u cijenu agregata uključe neki ekološki troškovi vađenja agregata, poput buke, prašine, vizualnog ometanja i gubitka biološke raznolikosti. U tom smislu, AGL-om bi se trebalo potaknuti učinkovito vađenje agregata i potaknuti ekonomična upotreba te stvaranje manje otpada na gradilištu,

                           —

                           potiče preusmjeravanje potražnje od namjerno izvađenih agregata prema alternativama poput:

                                       —

                                       recikliranih agregata,

                                       —

                                       otpada i nusproizvoda iz ostalih procesa, uključujući vađenje drugih minerala (otpad nastao prilikom vađenja gline i ugljena, otpad od stakla i guma) (16).

               (22)

               U vezi s time, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su povodom odluke o otvaranju postupka da su agregati koji se upotrebljavaju u građevinarstvu proizvod relativno male vrijednosti, osobito u usporedbi s ukupnim troškovima građevinskih projekata u kojima se agregati upotrebljavaju kao materijal. Agregati se iz tla mogu izvaditi relativno lako. Prema tome, bez dodatnih signala u pogledu cijene, poput onoga koji se daje AGL-om, ne postoji osobiti poticaj za učinkovitu uporabu agregata.

               (23)

               Osim toga, bez dodatnih signala u pogledu cijene, recikliranje agregata ne bi bilo ekonomski održivo. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su da je poticanje upotrebe recikliranih agregata, iako i ono stvara ekološke troškove poput troškova uporabe energije i stvaranja buke, važan aspekt smanjenja ekoloških troškova povezanih s vađenjem materijala iz tla (kao što su dugoročni učinci na bioraznolikost). Doista, upotreba recikliranog materijala ne zahtijeva eksploataciju novih zemljišta ili morskog dna.

               (24)

               Osim poticanja upotrebe recikliranih agregata kao alternative za novoizvađene materijale, strukturom AGL-a nastoji se smanjiti i vađenje pijeska, šljunka i kamena posebno za upotrebu u agregatima, tako da se potiče upotreba drugih materijala koji bi inače bili odbačeni kao otpad. Obično se smatra da su nusproizvodi, jalovine i otpaci drugih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka niže kvalitete i specifikacija od materijala koji se posebno vade i iskorištavaju da bi se upotrebljavali kao agregati. Takvi materijali mogu imati neznatno različite uporabe i primjene. Primjerice, zbog svoje niže gustoće ili nejednake veličine možda nisu sigurni za uporabu u izgradnji određenih vrsta kolnika ili u drugim situacijama kada agregati moraju izdržati visoki pritisak i trošenje. Međutim, nusproizvodi, otpad i jalovina u brojnim situacijama još uvijek mogu biti održiva alternativa agregatima najviše kakvoće. Nusproizvodi, otpad i jalovina nastali u postupcima navedenima u Zakonu o financijama iz 2001. bili bi odbačeni da nema AGL-a. Međutim, kako su neizbježni nusproizvod niza postupaka u kojima se dobivaju važni materijali za građevinsku industriju (kao što su crjepovi od škriljevca) ili druge industrije (poput glinenca (feldspata) koji se upotrebljava u staklarskoj industriji), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su ekološki učinkovitijim poticati upotrebu tih materijala kao agregata, umjesto da ih se odlaže kao otpad. Time se izbjegavaju dodatni ekološki troškovi korištenjem već izvađenih proizvoda koji bi inače bili odbačeni kao otpad, za razliku od (dodatnog) vađenja svježih agregata uz nepotrebne dodatne ekološke troškove (eksploatacija novih zemljišta). Osim toga, time se pomaže u obnovi zemljišta koja su već nagrđena velikim odlagalištima otpada i jalovine. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da je primjena AGL-a na takve materijale mogla imati neželjeni učinak odvraćanja od ono malo postojeće uporabe tih materijala, čime bi se prije povećalo nego smanjilo njihovo odlaganje kao otpad. U uvodnoj izjavi 23. odluke o pokretanju postupka sadržan je detaljan popis procjene raspoloživih količina alternativnih materijala.

               (25)

               Prema početnim predviđanjima AGL-om bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima u prosjeku za 20 milijuna tona godišnje.

               (26)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da se s obzirom na cilj, a to je poticanje učinkovitijeg vađenja i učinkovitije upotrebe neobrađenih agregata, „porez odnosi na one koji poduzimaju vađenje za potrebe komercijalnog iskorištavanja agregata” (17). U vezi s tim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenjem materijala visokih specifikacija za upotrebu u građevinskom sektoru nastaju i materijali manje kakvoće te stoga i cijene, u praksi nije moguće osloboditi te materijale nameta na sličan način kao nusproizvode industrijskih postupaka ili drugih aktivnosti vađenja. Prvo, udio agregata visoke kakvoće i agregata niske kakvoće razlikuje se od nalazišta do nalazišta zbog geoloških čimbenika, ali to nije nepromjenjivi broj ni za koje nalazište, s obzirom na to da se učinkovitijim praksama može pomoći da se smanji udio agregata niske kakvoće. Osim toga, izraz agregat niske kakvoće u određenoj je mjeri subjektivan izraz. Ono što jedan operator u nalazištu smatra niskom kakvoćom mogao bi biti dio primarnog proizvodnog raspona nekog drugog operatora. Izuzeće agregata niske kakvoće moglo bi tako dovesti do nejednakog postupanja prema operatorima i dovesti do izbjegavanja plaćanja ili utaje poreza. Široka javna rasprava koja je vođena s industrijom o tom pitanju u trenutku uvođenja AGL-a nije za rezultat imala primjenjivu definiciju toga kako razlikovati materijale visoke kakvoće – koje bi trebalo oporezivati – i nusproizvode niže kakvoće nastale u postupku vađenja visokovrijednih agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine uz to su napomenula da oporezivanje agregata niske kakvoće odražava i želju da se riješi problem okolišnih troškova vađenja agregata, bez obzira na to smatra li se u konačnici da je izvađeni proizvod visoke ili niske kakvoće.

               (27)

               Naposljetku, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da AGL nije zamišljen kao opći porez na vađenje minerala, nego kao porez na vađenje kamena, pijeska i šljunka koji se upotrebljavaju kao agregati u građevinskom sektoru i koji se komercijalno iskorištavaju u Ujedinjenoj Kraljevini. Tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenje drugih materijala može imati sličan učinak na okoliš, nemaju svi primjerene mogućnosti za smanjenje intenziteta vađenja uporabom alternativnih materijala poput recikliranih materijala i jalovine. Osim toga, vađenje agregata bila je najveća djelatnost vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini (2002. u tonama je iznosila 70 % svih aktivnosti vađenja minerala) pa je prema tome bila glavni izvor štete za okoliš nastale uslijed vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini kao cjelini. Područje primjene poreza bilo je definirano kako bi se postigla najveća korist za okoliš u obliku smanjenja vađenja agregata i u smislu očuvanja strateških resursa, a da se istodobno ne uvede teško porezno opterećenje za materijale za koje ne postoji alternativa.

         2.3.   ZAKON O FINANCIJAMA IZ 2001., STUPANJE NA SNAGU, IZMJENE I TRAJANJE

               (28)

               Primarno zakonodavstvo o AGL-u utvrđeno je u Zakonu o financijama iz 2001., člancima 16. do 49. i prilozima 4. do 10. Zakon o financijama iz 2001. donesen je 11. svibnja 2001. godine i pretrpio je nekoliko izmjena kako je opisano u uvodnim izjavama 28. i 29. odluke o pokretanju postupka. Ova Odluka odnosi se na Zakon o financijama iz 2001, kako je naknadno izmijenjen. AGL je stupio na snagu 1. travnja 2002. i dalje se primjenjuje. Zakonom se ne ograničava primjena AGL-a u vremenu.

               (29)

               Nakon odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izmijenila su Zakon o financijama iz 2001. obustavom izuzeća za materijale u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju od 1. travnja 2014.

               (30)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da su u pripremi potrebnog zakonodavstva za obustavu, na temelju primjedaba industrije, zaključili da određivanje toga jesu li određeni materijali bili „izvađeni za uporabu kao agregati” ne bi bilo praktično. U skladu s tim osmislili su novi kriterij, „za potrebe građevinarstva” koji je u skladu s definicijama iz postojećeg zakonodavstva. Međutim, kako bi se primjenom potonjeg kriterija postigao isti rezultat koji je predviđen odlukom o pokretanju postupka, u zakonodavstvu za obustavu dodatno se predviđa da se: (i.) glina (uključujući kugličnu glinu, porculansku glinu i vatrostalnu glinu) te škriljevac koji se upotrebljavaju za izradu keramičkih proizvoda u građevinarstvu; te (ii.) gips koji se upotrebljava u izradi žbuke i gipsanih ploča, trebaju smatrati izuzetim postupcima. To je zbog činjenice da bi mogli biti uključeni u materijale izvađene „za potrebe građevinarstva”, ali oni ne predstavljaju upotrebu dotičnih materijala kao agregata.

         2.4.   STRUKTURA AGL-A I DOGAĐAJI KOJI SU UZROKOVALI TAJ POREZ

               (31)

               U članku 16. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001. navodi se da se „porez, poznat kao porez na agregate, naplaćuje u skladu s ovim Dijelom o agregatima koji se komercijalno iskorištavaju”. U članku 16. stavku 2. stoji: „Do naplate poreza dolazi uvijek kada se neka količina agregata na dan početka primjene tog poreza ili nakon tog dana, komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini”.

               (32)

               U skladu s člankom 17. stavkom 1. „agregat”„znači (podložno članku 18. u nastavku) sav kamen, šljunak ili pijesak, zajedno s bilo kojom tvari koja se u tom trenutku nalazi u tom kamenu, šljunku ili pijesku ili se prirodno pojavljuje pomiješana s njima”.

               (33)

               U članku 18. stavku 1. predviđa se da: „U ovom Dijelu upućivanja na agregate: (a) uključuju upućivanja na jalovine, otpad, ostatke i druge nusproizvode koji proizlaze iz primjene bilo kojeg izuzetog postupka na bilo koji agregat (b) ali ne uključuju upućivanja na bilo što drugo što proizlazi iz primjene takvog postupka na bilo koji agregat”.

               (34)

               U skladu s člankom 18. stavkom 2. izuzeti postupci su:

                           „(a)

                           rezanje stijena za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina;

                           (b)

                           svaki postupak kojim se relevantna tvar vadi ili na neki drugi način odvaja (bilo kao dio postupka dobivanja te tvari iz bilo kojeg zemljišta ili na neki drugi način) od agregata;

                           (c)

                           svaki postupak za proizvodnju vapna ili cementa iz vapnenca ili iz vapnenca i nekog drugog materijala.”

               (35)

               U članku 18. stavku 3. navodi se da su relevantne tvari (a) anhidrit; (b) kuglična glina; (c) bariti; (e) porculanska glina; (f) glinenac (feldspat); (g) vatrostalna glina;( i) fluorit; (j) suknarska zemlja; (k) drago i poludrago kamenje; (l) gips; (m) sve kovine ili rude svih kovina; (n) muskovit; (o) perlit; (p) potaša; (q) plovućac, (r) kameni fosfati; (e) natrijev klorid; (t) talk; (u) vermikulit. Izmjenama koje su uvedene Zakonom o financijama iz 2002. retroaktivno su od 1. travnja 2002. izostavljene točke (d) i (h) stavka 3. članka 18.

               (36)

               U članku 16. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. u vezi s člankom 19. stavkom 1. i člankom 19. stavkom 2. utvrđuje se da se AGL aktivira jednom od sljedeće četiri vrste komercijalnog iskorištavanja unutar Ujedinjene Kraljevine koja započne najprije:

                           (a)

                           uklanja se iz izvornog lokaliteta ili bilo kojeg lokaliteta koji je registriran na ime osobe koja je operator izvornog lokaliteta (18), ili bilo kojeg drugog lokaliteta na koji je premještena određena količina agregata kako bi se na nju na tom lokalitetu primjenjivao izuzeti postupak, ali na kojem na nju nikakav takav postupak nije primijenjen;

                           (b)

                           postaje podložno sporazumu o opskrbi bilo koje osobe (19);

                           (c)

                           upotrebljava se u građevinarstvu (20); ili

                           (d)

                           miješa se, na neki drugi način od dopuštenih okolnosti (21), s bilo kojim materijalom ili tvari osim s vodom.

               (37)

               Za potrebe AGL-a Zakonom o financijama iz 2001. razlikuju se u osnovi tri vrste izvornih lokaliteta:

                           (a)

                           luka ili drugo iskrcajno mjesto na kojem se agregat izvučen s morskog dna Ujedinjene Kraljevine najprije iskrcava (članak 20. stavak 1. točka (a));

                           (b)

                           lokalitet na kojem je obavljen izuzeti postupak (članak 20. stavak 1. točka (b)). To se odnosi na situacije kada je primijenjen izuzeti postupak, izuzeta tvar je izvučena i preostalo je nešto agregata koji se iskorištava. Lokalitet na kojem je izvađena izuzeta tvar postaje izvornim lokalitetom agregata;

                           (c)

                           lokalitet na kojem je agregat izvađen iz tla (članak 20. stavak 1. točka (d)).

               (38)

               Kao rezultat koncepta komercijalnog iskorištavanja, AGL se primjenjuje i na agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini i na uvezene agregate. Na uvezene agregate AGL se neće primjenjivati prilikom njihova iskrcaja u Ujedinjenoj Kraljevini (22), nego kada postanu predmetom ugovora (a agregat se već nalazi u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se upotrebljavaju u građevinarstvu (u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se miješaju (u Ujedinjenoj Kraljevini) s bilo kojim materijalom ili tvari osim vode, osim u dopuštenim okolnostima (23).

               (39)

               Članak 19. stavak 3. Zakona o financijama iz 2001 sadržava daljnje pojedinosti o konceptu komercijalnog iskorištavanja. U točki (e) utvrđuje se da nema komercijalnog iskorištavanja kada materijal – ako nije podvrgnut nekom postupku u kojem se miješa s bilo kojom drugom tvari ili materijalom (osim vode) – ponovno postane dio zemljišta na lokalitetu iz kojeg je izvađen (24).

               (40)

               U odjeljcima 21. i 22. definira se tko je operator lokaliteta te je li operator lokaliteta ili neka druga osoba ona osoba koja je odgovorna za iskorištavanje (i stoga odgovorna za AGL) u danoj situaciji.

         2.5.   POJAM OPOREZIVIH AGREGATA – IZUZEĆA OD AGL-A I POREZNI ODBICI

               (41)

               U članku 17. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. predviđa se da agregat nije oporezivi agregat u četiri slučaja:

                           (a)

                           ako je izričito izuzet;

                           (b)

                           ako je prethodno upotrijebljen u građevinarstvu (bilo prije ili nakon početka primjene AGL-a);

                           (c)

                           ako se radi o bilo kojem agregatu, ili ako je izveden od bilo kojeg agregata, na koji je već primijenjen AGL;

                           (d)

                           ako se radi o agregatu koji je uklonjen s izvornog lokaliteta prije početka primjene AGL-a.

               (42)

               Smatra se da se agregat upotrebljava za potrebe građevinarstva ako se upotrebljava kao materijal ili potpora u građevinarstvu ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste, staze, trase na kojoj je položen ili će biti položen željeznički kolosijek, nasipe, zgrade i mostove) ili kada je pomiješan s bilo čime kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, obloženog drobljenca ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala (25).

               (43)

               U članku 17. stavku 3. određuje se da je agregat izuzet od AGL-a u sljedećim slučajevima:

                           „(b)

                           sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven uklanjanjem iz tla na lokalitetu neke građevine ili predložene građevine tijekom iskapanja koje se obavlja zakonito: (i.) u vezi s preinakom ili izgradnjom zgrade; i (ii.) isključivo za potrebe postavljanja temelja ili polaganja bilo kakvih cijevi ili kabela;

                           (c)

                           sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven (i.) vađenjem s dna neke rijeke, umjetnog kanala ili vodenog toka (prirodnog ili umjetnog) ili nekog kanala u ili na prilazu u neku luku ili pristanište (prirodno ili umjetno); i (ii.) tijekom obavljanja jaružanja koje se provodi isključivo radi stvaranja, obnavljanja, poboljšavanja ili održavanja te rijeke, umjetnog kanala, vodenog toka, prirodnog kanala ili pristupa;

                           (d)

                           sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase neke autoceste ili predložene autoceste i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja autoceste ili izgradnje predložene autoceste; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata;

                           (da)

                           sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase nekog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili izgradnje predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata;

                           (e)

                           sastoji se u cijelosti od jalovine, otpada ili drugih nusproizvoda, ne uključujući pokrovne stijene, dobivenih vađenjem ili drugim odvajanjem od bilo koje količine agregata bilo koje porculanske gline ili kuglične gline; ili

                           (f)

                           sastoji se u cijelosti od jalovine nastale tijekom bilo kojeg postupka kojim je (i.) ugljen, lignit, škriljevac ili lisnati škriljevac ili (ii.) tvar iz članka 18. stavka 3. u nastavku odvojen od drugog kamena nakon što su izvađeni ili dobiveni s tim drugim kamenom.”

               (44)

               Stavak 3. točka (da) članka 17. umetnuta člankom 22. stavkom 3. Zakona o financijama iz 2007. primjenjuje se od 1. kolovoza 2007.

               (45)

               Osim toga, stavkom 4. članka 17. izuzeti su agregati koji se sastoje u cijelosti ili uglavnom od jedne ili više sljedećih tvari, ili su dio nečega što ima takav sastav, odnosno:

                           „(a)

                           ugljena, lignita, škriljevca ili lisnatog škriljevca;

                           (c)

                           jalovine ili otpada, ili drugih nusproizvoda (i.) bilo kojeg industrijskog procesa izgaranja, ili (ii.) taljenja ili rafiniranja metala;

                           (d)

                           otpadaka od bušenja nastalih tijekom operacija koje se provode u skladu s dozvolom koja je dodijeljena temeljem Zakona o nafti iz 1998. [ili Zakona o nafti (proizvodnji nafte) (Sjeverna Irska) iz 1964.;

                           (e)

                           svega što nastaje tijekom radova koji se obavljaju temeljem ovlasti koje se moraju provoditi u skladu s, ili su dodijeljene, temeljem odredaba donesenih u okviru ili temeljem Zakona o radovima na novim cestama i ulicama iz 1991., Uredbe o cestama (Sjeverna Irska) iz 1993. ili Uredbe o radovima na ulicama (Sjeverna Irska) iz 1995.;

                           (f)

                           gline, tla ili biljne ili druge organske tvari.”

               (46)

               U skladu s obavijesti o AGL-u br. 1., „u cijelosti” znači da je 100 % predmetnog materijala jedan je od izuzetih materijala. „Uglavnom” znači da je više od 50 % materijala jedan od izuzetih materijala. Umjetno miješanje agregata s većom količinom izuzetih materijala neće proizvesti izuzetu smjesu, ali će značiti da se AGL primjenjuje na agregat u trenutku miješanja.

               (47)

               U članku 30. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001 predviđa se da se donesu propisi o utvrđivanju prava osobe na porezni odbitak ako:

                           (a)

                           je agregat koji podliježe AGL-u izvezen iz Ujedinjene Kraljevine u obliku agregata;

                           (b)

                           je izuzeti postupak primijenjen na agregat koji podliježe AGL-u;

                           (c)

                           je agregat koji podliježe AGL-u upotrijebljen u propisanom industrijskom ili poljoprivrednom postupku;

                           (d)

                           se agregatom koji podliježe AGL-u raspolaže na način koji ne čini njegovu uporabu za potrebe građevinarstva, kako može biti propisano (26); ili

                           (e)

                           se čitavi ili dio duga koji se duguje osobi odgovornoj za komercijalno iskorištavanje agregata u njegovim knjigama otpisuje kao loš dug.

               (48)

               U članku 30. stavku 1. točki (b) Zakona o financijama iz 2001 predviđaju se porezna oslobođenja u slučaju kada se izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) Zakona o financijama iz 2001. primjenjuje na materijal kada je na materijal već bio primijenjen AGL. Ona stoga odražavaju izuzeća iz članka 18. stavka 2.

               (49)

               Industrijski i poljoprivredni postupci na koje se mogu primijeniti porezna oslobođenja iz članka 30. stavka 1. točke (c) navedeni su u Prilogu „Industrijski i poljoprivredni postupci” Uredbi br. 13 (Općih) uredaba o porezu na agregate iz 2002. U Obavijesti AGL 2. (27) podrobnije se opisuje vrsta predmetnih postupaka. To su sljedeći postupci:

                  Industrijski postupci

                           —

                           Oznaka 001: Proizvodnja i taljenje željeza, čelika i neželjeznih metala, uključujući i postupke lijevanja, odlijevanja, postrojenja za sinteriranje i izvlačenje žica

                           —

                           Oznaka 002: Legiranje

                           —

                           Oznaka 003: Smanjenje emisija u zrak, tlo i vodu

                           —

                           Oznaka 004: Filtriranje i pročišćavanje vode za piće, zraka i ulja

                           —

                           Oznaka 005: Pročišćavanje otpadnih voda

                           —

                           Oznaka 006: Proizvodnja energije

                           —

                           Oznaka 007: Keramički postupci

                           —

                           Oznaka 008: Vatrostalni postupci

                           —

                           Oznaka 009: Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla

                           —

                           Oznaka 010: Proizvodnja staklenih vlakana

                           —

                           Oznaka 011: Sintetička vlakna

                           —

                           Oznaka 012: Proizvodnja i prerada hrane i pića

                           —

                           Oznaka 013: Proizvodnja plastičnih masa, gume i PVC-a

                           —

                           Oznaka 014: Kemijska proizvodnja, primjerice natrijevog karbonata, magnezijevog oksida iz morske vode, aluminijevog oksida, silicijevog dioksida

                           —

                           Oznaka 015: Proizvodnja precipitiranog kalcijevog karbonata

                           —

                           Oznaka 016: Proizvodnja farmaceutskih proizvoda, izbjeljivača, toaletnih proizvoda i deterdženata

                           —

                           Oznaka 017: Postupci gaziranja

                           —

                           Oznaka 018: Proizvodnja punila za premazivanje, brtvila, ljepila, boja, rijetke žbuke, mastiksa (smole), kita i drugih vezivnih sredstava ili modifikatora

                           —

                           Oznaka 019: Proizvodnja pigmenata, lakova i crnila

                           —

                           Oznaka 020: Proizvodnja uzgojnih supstrata i linijskih oznaka za sportske terene i druge rekreacijske objekte

                           —

                           Oznaka 021: Spaljivanje

                           —

                           Oznaka 022: Proizvodnja isušivača

                           —

                           Oznaka 023: Proizvodnja podloga za tepihe, podmetača i pjene

                           —

                           Oznaka 024: Postupci smoliranja

                           —

                           Oznaka 025: Proizvodnja aditiva za maziva

                           —

                           Oznaka 026: Štavljenje kože

                           —

                           Oznaka 027: Proizvodnja papira

                           —

                           Oznaka 028: Proizvodnja materijala za upotrebu u umjetnosti

                           —

                           Oznaka 029: Proizvodnja pijeska za igru npr. za dječje pješčanike

                           —

                           Oznaka 030: Proizvodnja glinenih golubova

                           —

                           Oznaka 031: Postupci brušenja: specijalizirano pjeskarenje, mljevenje bez željeza(mlinovi na oblutke) i proizvodnja brusnog papira

                           —

                           Oznaka 032: Uporaba kao agensa za podupiranje u istraživanju nalazišta nafte (ili proizvodnji nafte), na primjer, potporni pijesak za pukotine i ispirni fluid

                           —

                           Oznaka 033: Odsumporavanja dimnih plinova i pranje dimnih plinova

                           —

                           Oznaka 034: Proizvodnja sredstava za gašenje za uporabu u rudnicima

                           —

                           Oznaka 035: Proizvodnja aparata za gašenje požara

                           —

                           Oznaka 036: Proizvodnja materijala koji se upotrebljavaju za osiguranje vatrootpornosti

                           —

                           Oznaka 037: Neutralizacija kiselina

                           —

                           Oznaka 038: Proizvodnja tarnih materijala, na primjer automobilskih dijelova

                  Poljoprivredni postupci

                           —

                           Oznaka 039: Proizvodnja aditiva za tlo

                           —

                           Oznaka 040: Proizvodnja hrane za životinje

                           —

                           Oznaka 041: Proizvodnja materijala za životinjske stelje

                           —

                           Oznaka 042: Proizvodnja gnojiva

                           —

                           Oznaka 043: Proizvodnja pesticida i herbicida

                           —

                           Oznaka 044: Proizvodnja uzgojnih supstrata, uključujući kompost, samo za uporabu u poljoprivredi i vrtlarstvu

                           —

                           Oznaka 045: Tretiranje tla, uključujući obogaćivanje mineralima i smanjivanje kiselosti

         2.6.   STOPA

               (50)

               Prvotno se AGL naplaćivao po stopi od 1,60 GBP po toni. Stopa je povećana na 1,95 GBP po toni za agregate koji su komercijalno iskorištavani od 1. travnja 2008. Stopa koja se trenutačno primjenjuje je 2 GBP po toni (od 1. travnja 2009.).

         2.7.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

               (51)

               Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 170. odluke o pokretanju postupka Komisija je dvojila o tome jesu li izuzeća i isključenja iz uvodne izjave 139. odluke o pokretanju postupka (28) („izuzeća na koja se odnosi istražni postupak”) bila opravdana općim načelima i logikom AGL-a. Činilo se da se predmetnim izuzećima i isključenjima korisnike oslobađa od poreza koji bi inače morali platiti i da ona čine operativnu potporu. S obzirom na to da nije raspolagala s dovoljno elemenata kako bi zaključila ispunjuje li mjera uvjete iz Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (29) („EAG iz 2001.”) i Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša iz 2008. (30) („EAG iz 2008.”), Komisija je izrazila sumnju u sukladnost izuzeća na koje se odnosi istražni postupak i isključenja s unutarnjim tržištem.

         3.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

               (52)

               Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 10., Komisija je nakon objave odluke o pokretanju postupka primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana.

               (53)

               Primjedbe zainteresiranih strana odnosile su se na: (i.) samu odluku o pokretanju postupka, (ii.) logiku AGL-a, (iii.) izuzeća za koja je prethodno utvrđeno da ne čine državne potporu već u odluci o pokretanju postupka i (iv.) izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

               (54)

               Radi lakšeg upućivanja, u ovom se odjeljku iznose primjedbe koje su primljene u odnosu na odluku o pokretanju postupka. Preostale kategorije primljenih primjedaba predstavljene su u relevantnim odjeljcima ove odluke.

         3.1.   PRIMJEDBE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

   (a)   Primjedbe Richarda Birda, BAA, primljene 20. i 23. prosinca 2013.

               (55)

               Gospodin Bird dostavio je Komisiji svoj doprinos javnoj raspravi koju su organizirala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu pristupa obustavi izuzeća od AGL-a u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka.

               (56)

               Gospodin Bird tvrdi da postoji niz netočnosti u odluci o pokretanju postupka, kao što su:

                           i.

                           Utvrđeni su razni lokaliteti za vađenje čime se pokazuje da ne postoji rizik da će se u Ujedinjenoj Kraljevini iscrpiti izvori agregata.

                           ii.

                           Agregati od troske, agregati od drobljenog lisnatog škriljevca te silikatni pijesak nastao u proizvodnji porculanske gline uvijek su bili glavni izvor agregata.

                           iii.

                           Izuzeti agregati i reciklirani agregati ne mogu zamijeniti agregate visoke kakvoće koji su potrebni u građevinarstvu i koji se vade zajedno s agregatima niže kakvoće (jedna tona agregata dobre kakvoće s jednom tonom agregata slabije kakvoće). Zbog tog materijala nastala su nova odlagališta otpada.

                           iv.

                           Dolazi do niza zlouporaba AGL-a.

                           v.

                           Otvaraju se kamenolomi samo za proizvodnju izuzetih agregata (31). Gospodin Bird tvrdi da postoje kamelonomi lisnatog škriljevca koji proizvode samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac. Gospodin Bird kao primjer navodi imena dva kamenoloma.

                           vi.

                           Kamenolomi agregata škriljevca proizvode i prodaju neoporezive agregate. Milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju ceste u blizini Edinburga.

                           vii.

                           U odluci o pokretanju postupka navodno se ne prepoznaje što je agregat: kamenje manjih veličina, drobljeno ili nedrobljeno, uključujući prirodni pijesak i šljunak. Stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zaštitu rijeka, kamen za zidove, kamen za kamine, kamen za oblaganje jaraka, oblutci za ceste i kamen za zidne ispune morskih lukobrana oporezuju se kao agregati ako nisu geološki lisnati škriljevac ili škriljevac.

                           viii.

                           AGL je besmislen jer se razvrstani kamen za zidove, koji nije rezan oporezuje.

                           ix.

                           Samo škriljevac iz Sjevernog Walesa može se upotrebljavati kao krovni škriljevac. Lisnati škriljevac iz drugih područja lisnatog škriljevca u Ujedinjenoj Kraljevini ne upotrebljava se kao krovni škriljevac, nego kao kamen za zidove ili kamen za popločavanje. Pješčenjak, kamen za zidove i za popločavanje oporezuje se. Škriljevac se ne upotrebljava za krovove. Kamenolomi za vađenje lisnatog škriljevca i škriljevca otvoreni su jer su ti materijali izuzeti od poreza (32).

                           x.

                           Navodno, AGL je zapravo imao negativni utjecaj na okoliš s obzirom na to da su operacije povezane s recikliranim agregatom štetne za okoliš i zbog dodatnih udaljenosti koje je potrebno prijeći prilikom prijevoza izuzetih materijala.

                           xi.

                           Silikatni pijesak nastao tijekom obrade porculanske gline uvijek je bio izvor agregata. U Cornwallu ima malo pijeska, stoga se zbog pijeska iz kamenoloma za vađenje porculanske gline ne smanjuje vađenje prirodnog pijeska. On je zapravo važan izvor pijeska u tom području. Ovim pijeskom narušava se tržište finih čestica drobljenog kamena koje su nusproizvod lokalnih kamenoloma za vađenje agregata od čvrstih stijena čiji je glavni cilj proizvodnja agregata od kamene sitneži za beton, asfalt i građevinske radove.

                           xii.

                           Nusproizvodi porculanske gline izuzeti su dok se nusproizvodi vapnenca oporezuju čak i kada se vapnenac upotrebljava za poljoprivredu ili za industrijsku preradu. Oni stvaraju 20 % otpadnih nusproizvoda.

                           xiii.

                           Navodno je ponovno otvoren niz iskorištenih kamenoloma za vađenje porculanske gline samo radi vađenja izuzetih agregata s obzirom na to da je kaolin iskorišten. S druge strane, netko tko želi eksploatirati staro nalazište granita morao bi platiti porez.

                           xiv.

                           Nusproizvodi prerade i taljenja metala doista nisu isti kao prirodni agregati, ali nikada nisu bili otpad i imaju vrlo dobro tržište. Gospodin Bird smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na proizvode koji nisu otpad.

                           xv.

                           Gospodin Bird smatra da nije moguće zamijeniti kvalitetne agregate agregatima iz većine djelatnosti povezanih s lisnatim škriljevcem, škriljevcem ili porculanskom glinom.

               (57)

               Gospodin Bird dopunio je te informacije podneskom od 10. veljače 2014. u pogledu uporaba agregata od troske, nusproizvoda industrije proizvodnje čelika. Cilj podneska je pokazati da troska nije otpad, nego prvorazredni agregat koji se može upotrebljavati kao alternativa cementu.

         (b)   Primjedbe udruženja BAA-a primljene 10. siječnja 2014.

               (58)

               Udruženje BAA smatra da se pojam agregata ne bi trebao upotrebljavati za određivanje toga uzrokuje li AGL državnu potporu ili ne s obzirom na to da ne postoji jasna definicija agregata koja odgovara području primjene poreza. Komisija u odluci o pokretanju postupka definira agregate kao „kamen, šljunak i pijesak koji se vade kako bi se građevinarstvo opskrbilo nasipnim materijalom”. Međutim, AGL-om se navodno oporezuju mnogi materijali koji se upotrebljavaju za različite upotrebe osim „opskrbe građevinarstva nasipnim materijalom”, poput nerezanog kamena za gradnju koji se upotrebljava za izgradnju zidova, stijena za oblaganje obala, željezničkog tucanika, kamena visoke vrijednosti polirnosti („PSV-a”) za asfalt otporan na klizanje itd. Udruženje BAA navodi da su britanska tijela nadležna za tržišno natjecanje u više navrata ocijenila tržišta agregata i općenito zaključila da se specijalizirani materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti nalaze na međusobno različitim tržištima i tržištima koja se razlikuju od tržišta „agregata za građevinarstvo” jer se upotrebljavaju u različitim primjenama i ne postoji ni zamjena potražnje ni zamjena ponude (33).

               (59)

               Udruženje BAA tvrdi da su tri izuzeća od izuzeća o kojima je Komisija donijela pozitivnu odluku u odluci o pokretanju postupka selektivna, odnosno izuzeće za reciklirani građevinski otpad, agregat iskopan tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod. Udruženje BAA tvrdi da su iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje” te tri kategorije izuzetih materijala u istom položaju kao i otpad/nusproizvod, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka.

         (c)   Primjedbe primljene od kamenoloma Lantoom 16. siječnja 2014.

               (60)

               Kamenolom Lantoom tvrdi da je odluka o pokretanju postupka stvorila nesigurnost i utjecala na ulaganje i zapošljavanje.

         4.   PRIMJEDBE UJEDINJENE KRALJEVINE

               (61)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su opsežne primjedbe na dvojbe izražene u odluci o pokretanju postupka i dodatne informacije te obrazloženja o spojivosti s unutarnjim tržištem izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

               (62)

               Nisu primljene nikakve primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine na sadržaj same odluke o pokretanju postupka. Radi lakšeg upućivanja, primljene primjedbe i informacije predstavljene su u odgovarajućim odjeljcima ove odluke.

         5.   OCJENA MJERE

               (63)

               Komisija je donošenjem odluke o pokretanju postupka već odlučila da neće podnijeti prigovore u pogledu izuzeća, isključenja i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (b), (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava u druge svrhe osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzete postupke u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) u kojem se dobivaju materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., u odnosu na AGL, s obzirom na to da je Komisija smatrala da se njima ne proizvodi državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija stoga neće ocjenjivati ta izuzeća, isključenja i porezne olakšice predviđene Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. u odnosu na AGL te će ograničiti svoju ocjenu na izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

         5.1.   OCJENA PRIMJEDABA KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

               (64)

               Udruženje BAA, kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 59., smatra da izuzeća za reciklirani građevinski otpad, agregate iskopane tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod nisu obuhvaćeni logikom AGL-a iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje”.

               (65)

               Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da reciklirani agregati i svježe izvađeni agregati nisu u usporedivoj situaciji s obzirom na cilj AGL-a te da razlika između recikliranih i svježe izvađenih agregata proizlazi iz prirode i logike AGL-a. Jasno je da se uporabom recikliranog agregata, iako je postupak recikliranja manje prihvatljiv za okoliš od postupka iskopavanja svježeg agregata, sprečava iskopavanje iste količine svježeg agregata. Nadalje, poticanjem upotrebe materijala koji su neizbježni rezultat određenih aktivnosti koje bi se u svakom slučaju dogodile jasno se pomaže smanjenju stvaranja otpada i sprečava se iskopavanje iste količine svježeg agregata.

               (66)

               Stoga ta tri izuzeća pridonose postizanju veće koristi za okoliš sprečavanjem dodatnog vađenja agregata.

               (67)

               Nekoliko zainteresiranih strana u tom su pogledu naveli da je bilo slučajeva dodatnih iskopavanja isključivo u svrhu dobivanja agregata za prodaju. Međutim, to su slučajevi jasne zlouporabe koje bi trebalo prijaviti i rješavati u skladu s nacionalnim pravom Ujedinjene Kraljevine i ne čine pitanje koje se rješava u okviru zakonodavstva o državnim potporama.

               (68)

               Razlozi za sumnje koje je izrazila Komisija u odluci o pokretanju postupka u pogledu otpada/nusproizvoda, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena ne utječu na ocjenu tri prethodno navedena izuzeća, prvenstveno sumnje koje je izrazila Komisija ne isključuju konačne rezultate službenog istražnog postupka, a materijali koji podliježu izuzećima razlikuju se i rezultiraju različitim okolnostima.

               (69)

               Gospodin Bird ukazuje na upotrebu niza materijala koji su izuzeti od AGL-a kao agregata, čime se dokazuje da se izuzećima od AGL-a pomaže u ostvarenju ekoloških ciljeva s obzirom na to da oni uspješno zamjenjuju svježe izvađene agregate.

               (70)

               Podaci koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, kako ćemo pokazati u nastavku u uvodnoj izjavi 143. pokazuju da se nakon uvođenja AGL-a nije povećao broj kamenoloma koji proizvode izuzete materijale, nego se zapravo smanjio.

               (71)

               Prema navodima na web-mjestu jednog od kamenoloma koje je gospodin Bird naveo kao kamenolome u kojima se navodno proizvodi samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac, taj kamenolom proizvodi i krovni škriljevac. U pogledu drugog kamenoloma nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se da će istražiti koji materijal zapravo proizvodi i započeti postupak u okviru nacionalnog zakonodavstva ovisno o rezultatima istrage.

               (72)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA tvrde da nemaju informacije o tome da su bivši iskorišteni kamenolomi porculanske gline nedavno ponovno otvoreni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne znaju niti za jedno odobrenje dodijeljeno u tom pogledu, a dva proizvođača porculanske i kuglične gline ne znaju za takva ponovna otvaranja.

         5.2.   DRŽAVNA POTPORA U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UGOVORA (BIVŠI ČL. 87. STAVAK 1. EZ-A)

               (73)

               Mjera je državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako ispunjuje četiri uvjeta. Prvo, mjerom se korisnicima dodjeljuje prednost. Drugo, mjerom se pogoduje određenim poduzetnicima ili gospodarskim djelatnostima (selektivnost). Treće, mjeru financira država ili se financira iz državnih sredstava i četvrto, mjera bi mogla utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

               (74)

               Prema ustaljenoj sudskoj praksi pojam potpore općenitiji je od pojma subvencije jer obuhvaća ne samo pozitivne koristi, poput samih subvencija, nego i državne mjere koje, u različitim oblicima, ublažavaju namete koji su obično uključeni u proračun poduzetnika i koje stoga, iako nisu subvencije u strogom smislu te riječi, imaju istu narav i proizvode isti učinak (34).

               (75)

               S obzirom na kriterij selektivnosti dodijeljene prednosti, potrebno je razmotriti je li, u okviru određenog zakonskog sustava ili specifičnog poreznog sustava, državna mjera takva da se njome pogoduje određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u usporedbi s drugim poduzetnicima u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju s obzirom na cilj koji se nastoji postići predmetnim zakonskim ili poreznim sustavom (35).

               (76)

               Međutim, mjera koja je, iako se njome dodjeljuje prednost njezinim primateljima, opravdana zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava kojeg je dio ne ispunjuje taj uvjet selektivnosti (36). Država članica stoga može pokazati da je mjera izravna posljedica temeljnih ili vodećih načela njezinog poreznog sustava.

               (77)

               Za potrebe ocjene selektivne naravi prednosti koja je dodijeljena predmetnom mjerom, važno je odrediti što čini referentni okvir, s obzirom na to da se postojanje prednost može utvrditi samo u usporedbi s tim referentnim okvirom (37).

               (78)

               Ukratko, selektivnost se može ocjenjivati tako da se slijedi pristup koji se sastoji od tri koraka:

                           i.

                           utvrđivanje referentnog sustava (ili uobičajenog sustava oporezivanja) u kojem su utvrđeni uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a i (ekološki) cilj;

                           ii.

                           utvrđivanje toga predstavlja li diferencijacija poreznih stopa odstupanje od uobičajenog poreznog režima jer se njome pravi razlika između gospodarskih subjekata koji su u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju; te

                           iii.

                           u slučaju usporedivosti pravnog i činjeničnog položaja, diferencijacija poreznih stopa ne predstavlja odstupanje ako se može opravdati ciljem poreznog sustava. U nedostatku takvog obrazloženje mjera se de facto smatra selektivnom. Kada se opravdava diferencijacija poreznih stopa može se pozivati samo na unutarnje mehanizme poreznog sustava koji su potrebni za ostvarivanje zacrtanog cilja. Ciljevi koji nisu povezani s poreznim sustavom ne mogu se razmatrati u tom pogledu.

               (79)

               Kako je Opći sud potvrdio (38), referentni okvir na temelju kojeg se treba utvrditi uobičajeno oporezivanje i postojanje selektivne prednosti sastoji se od samog AGL-a s obzirom na to da je njime uveden poseban porezni sustav koji se primjenjuje na sektor agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga je upućivanjem na uobičajeno oporezivanje i cilj AGL-a potrebno ispitati je li diferencijacija poreznih stopa opravdana.

               (80)

               Komisija je ispitala Zakon o financijama iz 2001., kako je retroaktivno izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. Kako je AGL program koji je u tijeku, Komisija je ispitala i izuzeće iz članka 17. stavka 3. točke (da), koje je uvedeno Zakonom o financijama iz 2007.

         5.3.   UOBIČAJENO OPOREZIVANJE U OKVIRU AGL-A I CILJ AGL-A

               (81)

               AGL je porez koji se naplaćuje na agregate. U pododjeljcima 1. i 2. članka 16. Zakona o financijama iz 2001. utvrđuje se porez na oporezive agregate koji su podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini na datum početka primjene tog zakona ili nakon njega.

               (82)

               AGL je uveden 1. travnja 2002. U članku 19. definirano je što je komercijalno iskorištavanje. Predviđene su četiri vrste komercijalnog iskorištavanja: (a) uklanjanje agregata s izvornog lokaliteta; (b) zaključenje sporazuma o isporuci; (c) uporaba za potrebe građevinarstva; ili (d) miješanje s nekim materijalom ili nekom tvari, osim s vodom.

               (83)

               S obzirom na pojam agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrdila su u više navrata da AGL nije zamišljen kao porez na sve izvađene minerale ili čak na sav izvađeni kamen, šljunak ili pijesak, nego samo na kamen, šljunak i pijesak izvađen kako bi se građevinarstvo opskrbilo materijalom u rasutom stanju.

               (84)

               To je dodatno potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (39). Tim aktivnostima potvrđuje se da je od samog početka AGL trebao biti porez na agregate, a ne na neki određeni izvađeni mineral. To je prepoznao i Opći sud (40).

               (85)

               Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., agregati se općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili za punilo u građevinarstvu. Prirodni agregati su pijesak, kamen i šljunak. Međutim, materijali koji se rabe kao agregati mogu poslužiti i u druge svrhe. Drugim riječima, za potrebe AGL-a odgovor na pitanje treba li se neki materijal smatrati agregatom ili ne ovisit će o njegovoj uporabi, a ne o njegovom geološkom sastavu.

               (86)

               Tijekom izrade nacrta zakonodavstva o AGL-u, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine shvatila su da će se definicija područja primjene poreza koja se temelji na uporabi pokazati problematičnom, s obzirom na to da bi se planirana uporaba proizvoda mogla promijeniti nakon prolaska porezne točke (41). Kako bi riješila tu poteškoću, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine odlučila su se za drugi pristup. Umjesto upotrebe precizne definicije pojma „agregat” ili općeg kriterija oporezivanja, Zakon o financijama iz 2001. započinje podvrgavanjem pijeska, šljunka ili kamena obvezi plaćanja poreza, ali potom sužava primjenu i područje primjene s pomoću izuzeća, isključenja i poreznih oslobođenja za kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za određene svrhe ili su podvrgnuti određenim postupcima.

               (87)

               Cilj AGL-a je osigurati da se utjecaj vađenja agregata na okoliš (osobito šteta za biološku raznolikost i vizualnu ugodu) jasnije odrazi u cijenama kako bi se potaknulo učinkovitije vađenje i upotreba agregata. Još jedan cilj je i poticanje preusmjeravanja potražnje od svježe izvađenih agregata prema alternativnim agregatima kao što su reciklirani agregati i agregati koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka. Samim preusmjeravanjem potražnje smanjit će se potreba za svježe izvađenim agregatima te će se tako ograničiti šteta za okoliš povezana s aktivnostima vađenja.

               (88)

               Komisija u odluci o pokretanju postupka smatra da je bilo nužno odrediti cilj poreznog sustava AGL-a bez pozivanja na terminologiju neobrađenih ili primarnih agregata, već pozivanjem na njegov sadržaj. Terminologija je podrobno opisana u uvodnim izjavama 64. i 65. odluke o pokretanju postupka.

               (89)

               Bez obzira na upotrijebljenu terminologiju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine suprotstavljaju agregate koji su (svježe) izvađeni da bi se upotrijebili kao agregati i različite materijale koji nisu svježe izvađeni kao agregati ili su neizbježno dobiveni kao rezultat drugih aktivnosti koje nisu bile usmjerene na vađenje agregata, ali koji ipak mogu poslužiti kao alternativa za svježe i posebno izvađene agregate.

               (90)

               Uzimajući u obzir objašnjenja koja su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da je uobičajeno načelo oporezivanje iz AGL-a oporezivanje kamena, šljunka i pijeska (svježe) izvađenih da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma.

               (91)

               U pogledu tog cilja, Komisija je napomenula da AGL ima za cilj postizanje učinkovitijeg vađenja agregata internalizacijom troškova okoliša te aktivnosti. Osim toga cilj mu je ostvariti preusmjeravanje potražnje: od namjernog vađenja kamena, šljunka i pijeska da bi se upotrebljavali kao agregati u građevinarstvu prema upotrebi agregata koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka ili prema upotrebi recikliranih agregata.

               (92)

               Komisija je primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana u pogledu uobičajenog načela oporezivanja i cilja AGL-a.

         5.4.   PRIMJEDBE KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU UOBIČAJENOG NAČELA OPOREZIVANJA I CILJA AGL-A

   (a)   Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

               (93)

               Udruženje BAA ponovilo je svoje izjave iz prijašnjih podnesaka da je AGL sam po sebi nelogičan. Udruženje BAA tvrdi da ne postoji jasna definicija agregata kojom se može objasniti područje primjene AGL-a. Udruženje BAA tvrdi da se AGL-om oporezuju mnogi materijali koji su izvan područja primjene definicije utvrđene u odluci o pokretanju postupka tj. materijali koji se upotrebljavaju za namjene koje se razlikuju od „opskrbe građevinarstva materijalom u rasutom stanju” ili uporabe za betonske, kamene, asfaltne, odvodne putove, ili za punilo u građevinarstvu. Tvrde da se stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, koje se oporezuju, ne upotrebljavaju radi dodavanja rasutog materijala u građevinarstvu te da su mnogo veće i teže od agregata koji se upotrebljavaju za beton ili druge navedene uporabe. Osim toga, AGL se primjenjuje na nerezani građevni kamen iako se upotrebljava za izgradnju zidova zgrada i tradicionalne živice (tj. zidova za odvajanje polja), a ne za neku drugu navedenu namjenu. Udruženje BAA smatra da se ne može tvrditi da su ti materijali „agregat” i da krovni škriljevac, rezani građevni kamen ili glina za proizvodnju opeke nisu „agregat”. Svi ti materijali su kamen izvađen iz tla, ali se upotrebljavaju za različite namjene i nisu međusobno zamjenjivi. Nadalje, navodno ne bi bilo temelja u pogledu okoliša da se neke od tih materijala označi kao „agregat”, a druge ne.

               (94)

               Udruženje BAA tvrdi da je činjenica da su izuzeća utemeljena na geologiji materijala problematična jer geološka definicija gline, škriljevca i lisnatog škriljevca obuhvaća vrlo širok geološki raspon kamena koji se vadi iz kamenoloma od kojeg se ne bi mogao proizvesti krovni škriljevac ili keramički proizvodi. Međutim, iz geološke perspektive taj materijal još uvijek ispunjuje uvjete za izuzetu glinu, škriljevac i lisnati škriljevac. Udruženje BAA navodi neke izjave dr. Rachel Hardie, specijalistice geologije, u pogledu lošeg izbora geoloških definicija za razlikovanje kamena. Osim toga, izuzeća za materijal koji se uglavnom sastoji od određenih geoloških skupina donose još više poteškoća. Udruženje BAA je u tom pogledu dostavilo izvješće koje je 2003. za porezna tijela Ujedinjene Kraljevine pripremilo Britansko geološko društvo kako bi pomoglo poreznim službenicima s primjenom izuzeća za lisnati škriljevac, škriljevac i glinu na geološki ispravan način („Izvješće”). U izvješću se nastoji definirati škriljevac, lisnati škriljevac i glinu, s obzirom na njihove osobine i geološko podrijetlo kako bi se pomoglo poreznim tijelima Ujedinjene Kraljevine. Međutim, u njemu se navodi i da „se vjeruje da je izvorni izbor tih definicija za potrebe Zakona utemeljen na njihovoj upotrebi kao ekonomske mineralne robe, a ne kao geoloških subjekata”. U njemu stoji i da „[g]line, škriljevca, muljnjaka i lisnatog škriljevaca u Ujedinjenoj Kraljevini ima u velikim količinama”, i da se škriljevac često „pojavljuje zajedno s pješčenjakom”.

               (95)

               Udruženje BAA tvrdi da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine postupala sa škriljevcem i muljnjakom kao sa sinonimima i da se shodno tome s čitavom porodicom kamenja postupalo kao s izuzetim materijalima. Nadalje, udruženje BAA tvrdi da su definicije za tri materijala utvrđene u izvješću vrlo ograničavajuće te da su drugi materijali još uvijek mogli biti razvrstani u škriljevac, lisnati škriljevca ili glinu. Na primjer kamen lisnatog škriljevca s potrebnom „kalavom strukturom” za proizvodnju krovnih crjepova relativno je rijedak i kamenje koje ima slabije izraženu kalavu strukturu, koja ne bi bilo prikladna za cijepanje, možda je mnogo rasprostranjenije, ali se još uvijek može razvrstati u lisnati škriljevac. Djelomično citirajući Izvješće, udruženje BAA nadalje tvrdi da se lisnati škriljevac vadi i za dekorativnu primjenu u arhitekturi, odnosno kao arhitektonski kamen, kamene zidne obloge, kameni popločnjaci, prozorske daske, kamen za kamine, ploče stolova i ukrase za kuću i vrt, za koje bi struktura pločastog rascjepa bila manje važna od rezanja i poliranja. Udruženje BAA navodi i primjer kamenoloma lisnatog škriljevca koji proizvodi škriljevac koji se razlikuje od krovnog škriljevca i u odnosu na koji je, navodno, nejasno bi li materijal uopće trebalo razvrstati kao škriljevac.

               (96)

               Udruženje BAA tvrdi da se, prema njihovom iskustvu, za potrebe AGL-a obično traži stručno mišljenje geologa kako bi se utvrdilo koji je kamen prisutan u kamenolomu i je li propisano izuzeće za njegovo vađenje.

               (97)

               Udruženje BAA tvrdi da iako nemaju informacije o širenju odlagališta jalovine lisnatog škriljevca i škriljevca od uvođenja AGL-a, proširila su se odlagališta nusproizvoda oporezivih agregata. Udruženje BAA navodi primjere tri kamenolomima u kojima su se nakupila odlagališta nusproizvoda. Jedan je kamenolom morao poslati višak od 1 milijuna tona nusproizvoda dok je drugi morao uložiti 2 milijuna GBP u novo postrojenje za daljnju preradu nusproizvoda kako bi ih mogao prodati.

         (b)   Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

               (98)

               Udruženje BAA tvrdi da kada su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obustavila izuzeća od AGL-a u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka, ta tijela su, zapravo, uvela dva nova izuzeća, tj. za glinu i škriljevac koji se upotrebljavaju za keramičke građevinske proizvode i gips koji se upotrebljava u žbukanju i u gipsanim pločama. Smatraju da se ne može smatrati da su ti materijali u drugačijem položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a s obzirom na njegovu ekološku logiku. Udruženje BAA tvrdi da su ti materijali u jednakom položaju kao kamen, pijesak i šljunak jer su izvađeni kako bi se upotrebljavali u građevinarstvu. Tvrde da su ta dodatna izuzeća državna potpora za koju Komisija ne bi mogla utvrditi da je spojiva potpora s obzirom na to da nisu ispunjeni relevantni uvjeti.

               (99)

               Udruženje BAA smatra da bi se vađenje gline i škriljevca koji se upotrebljava za proizvodnju keramičkih građevinskih proizvoda moglo smanjiti upotrebom betonskih građevinskih proizvoda koji se mogu proizvesti od otpada/nusproizvoda kamenoloma (koji se često oporezuju).

               (100)

               Udruženje BAA tvrdi da nije važno što glina prolazi kroz kemijsku promjenu kada se upotrebljava u proizvodnji opeke i ostalih keramičkih proizvoda koji se upotrebljavaju u građevinarstvu s obzirom na to da je to nebitno iz ekološke perspektive.

         (c)   Primjedbe društva Cloburn Quarry Company Ltd primljene 17. siječnja 2014.

               (101)

               Kamenolom Cloburn tvrdi da vadi granit i kamen greywacke. Potonji se upotrebljava za agregate otporne na klizanje vrijednosti polirnosti (PSV-a) više od 70. S obzirom na to da nema izuzeća za nusproizvode takvih materijala, nakupljaju se velike zalihe prašine kamena greywacke, što će s vremenom postati veliki problem.

               (102)

               Kamenolom Cloburn tvrdi da je obujam prodaje kamenoloma nedavno pao s 1,3 milijuna tona u 2007./2008. na 0,5 milijuna tona. To je, navodno, manje zbog recesije, a više zbog izuzetih prodaja konkurentnih kamenoloma.

               (103)

               Prema kamenolomu Cloburn, zbog AGL-a umanjuju se šanse kamenoloma koji se natječe s uvoznim agregatima, s obzirom na to da se njihovi nusproizvodi prodaju bez poreza negdje drugdje, a u inozemstvu, u natjecanju s kamenolomima koji ne moraju plaćati sličan namet.

               (104)

               Kamenolom Cloburn smatra da je AGL uzrokovao pad tržišta, tj. niske cijene za agregate, a izuzeti kamenolomi mogu prevoziti svoje materijale dalje.

               (105)

               Prema kamenolomu Cloburn, 2013. izgubljen je obujam prodaje u iznosu od 50 000 tona agregata zbog izuzetih kamenoloma. Postoji poseban problem s odlagalištima škriljevca koja se upotrebljavaju na velikim gradilištima, osobito duž koridora Glasgow Edinburgh. Oko 1 milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju cesta. To je utjecalo na tržišno natjecanje s obzirom na to da ostali kamenolomi nisu mogli prodati svoje nusproizvode niske vrijednosti. Osim toga, svijetlocrveni agregati tog kamenoloma natječu se s tamnocrvenim dekorativnim škriljevcem koji je izuzet.

               (106)

               Kamenolom tvrdi da je suočen s tržišnim natjecanjem i da je izgubio natječaje za projekte koje su dobili kamenolomi za koje sumnja da ostvaruju korist od nekog izuzeća u okviru AGL-a. Prema tvrdnjama kamenoloma, jedan od ugovora je izgubljen, a dobio ga je kamenolom kojemu je dodijeljena suglasnost za rad na odlagalištu izuzetog škriljevca radi vađenja agregata. Prema tvrdnjama kamenoloma, bilo je dostupno najmanje 800 000 tona škriljevca koji se mogao avansno prodati glavnom izvođaču.

               (107)

               Kamenolom je dostavio i niz općih primjedaba o nedostatku ekološke dimenzije AGL-a.

         (d)   Primjedbe društva Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. („Kamenolom Blinkbonny”) primljene 8. siječnja 2014.

               (108)

               Kamenolom Blinkbonny izvijestio je da je suočen s konkurencijom iz drugog kamenoloma koji, moguće je, prodaje izuzeti materijal uključen u gotovi beton te je stoga mogao ponuditi niže cijene. Smatra da se, da nema izuzeća, konkurentski kamenolom ne bi otvorio i ne bi bio u stanju natjecati se na tržištu. Kamenolom tvrdi da se izuzećem njihovom konkurentu omogućuje da svoj materijal prevozi na dulje udaljenosti čime se stvara veća šteta za okoliš.

               (109)

               Kamenolom Blinkbonny potom je dao niz primjedaba kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Tvrdi da se mjerom pogoduje onima koji ostvaruju korist od izuzeća jer im se omogućuje da prodaju proizvode na otvorenom tržištu bez troškova koje imaju oni koji nemaju koristi od te prednosti.

               (110)

               Kamenolom Blinkbonny smatra da AGL nije ostvario svoj cilj u pogledu zaštite okoliša jer je došlo do stvaranja jeftinijeg materijala koji se prevozi na dalje udaljenosti, čime se potiče vađenje izuzetog agregata radi proizvodnje jeftinijih materijala koji nisu nusproizvod ili otpad. Osim toga, Kamenolom tvrdi da se izuzeti škriljevac i lisnati škriljevac prodaju kao agregati za građevinarstvo, a zbog izuzeća, vadi se više škriljevca i lisnatog škriljevca da bi se upotrebljavali kao agregat.

         (e)   Primjedbe društva Kinegar Quarries Ltd („Kamenolomi Kinegar”) primljene 15. siječnja 2014.

               (111)

               Kamenolomi Kinegar tvrde da svi kamenolomi proizvode agregate niže klase. Prema njihovom mišljenju, svejedno je je li proizvod lisnati škriljevac koje se izvozi u cijeli svijet ili svakodnevni agregat koji se upotrebljava u okruženju od 15 milja od kamenoloma. Kamenolomi Kinegar smatraju da se, s obzirom na to da su sekundarni proizvod, agregati mogu upotrebljavati na različite načine i da su uvijek bili jeftini. Kamenolomi Kinegar dalje smatraju da je cijena agregata niska jer su nusproizvod proizvoda više klase, a kako bi se održala ravnoteža zaliha, cijena će se određivati u skladu s ponudom i potražnjom. Unatoč tome, oni tvrde da su do uvođenja AGL-a agregati uvijek donosili neki prihod. Nakon toga, od sekundarnih agregata zahtijevalo se da konkuriraju agregatima koji su ostvarivali korist od izuzeća, a u određenim okolnostima oni to nisu mogli. Međutim, proizvodnja sekundarnih agregata nije se smanjila s obzirom na to da postoji potražnja za proizvodima veće kakvoće. Samo ih se ne može prodavati u istoj mjeri. To, navodno dovodi do povećavanja zaliha sekundarnih agregata. Nadalje, kamenolomi Kinegar tvrde da nema koristi za okoliš zbog dodatnog prijevoza agregata.

               (112)

               Kamenolomi Kinegar tvrde da je vlada Ujedinjene Kraljevine nastojala osigurati da oni koji nisu proizvođači agregata mogu prodati svoje nusproizvode kao agregate izuzete od poreza čime bi se smanjile njihove zalihe nusproizvoda. Smatraju da je taj cilj ostvaren s pomoću izuzeća odobrenih onima koji nisu proizvođači agregata (i sve većem broju proizvođača agregata) za proizvode koji bi se ustvari trebali nazivati agregatima jer se prodaju za istu namjenu kao materijal proizvođača agregata. Međutim, zalihe nusproizvoda premjestile su se od onih koji nisu proizvođači agregata na proizvođače agregata koji plaćaju porez.

               (113)

               Kamenolomi Kinegar spominju da je nakon uvođenja AGL-a njihova prodaja sekundarnih agregata pala s preko 50 000 tona u 2007. na 9 000 tona u 2013., a to se ne može u cijelosti pripisati gospodarskoj recesiji. Oni tvrde da više nisu u stanju natjecati se s izuzetim agregatima jer su njihove cijene 1,5 GBP – 2,0 GBP više od cijena njihovih konkurenata.

         (f)   Primjedbe društva Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) („Torrington Stone”) primljene 17. siječnja 2014.

               (114)

               Prema tvrdnjama društva Torrington Stone, da njegova dva kamenoloma nisu u istom vlasništvu, danas ne bi bila održiva zbog uvođenja AGL-a. Ono tvrdi da klijent svoju odluku o kupnji donosi na temelju opisa materijala, poput kakvoće i veličine, a ne na temelju geologije materijala. Klijenti ne znaju oporezuje li se materijal ili ne.

               (115)

               Jedan od kamenoloma proizvodi prvenstveno škriljevac s nusproizvodima muljnjaka dok drugi proizvodi prvenstveno krupnozrni pješčenjak s jalovinom škriljevca. Svi se prodaju kao agregati. Nusproizvod muljnjaka ne može se prodavati uz dobit pa se stoga odlaže.

         (g)   Primjedbe društva Mineral Products Association Ltd. („Udruženje proizvođača proizvoda od minerala”) primljene 2. siječnja 2014.

               (116)

               Udruženje proizvođača proizvoda od minerala tvrdi da je mogućnost nekih operatora da vade izuzete materijale poput škriljevca i lisnatog škriljevca radi opskrbe tržišta agregata protivno izvornim načelima AGL-a. Udruženje smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na izvađene materijale koji se upotrebljavaju kao agregati i da bi izuzeća trebala biti ograničena na slučajeve kada se ti materijali ne upotrebljavaju kao agregati.

               (117)

               Udruženje smatra da su materijali koji nastaju kao rezultat pojedinačnog postupka izgaranja ili taljenja i rafiniranja metala pravi nusproizvodi tih postupaka i da bi ih trebalo izuzeti s obzirom na to da ispunjuju temeljni cilj AGL-a, a to je poticanje upotrebe recikliranih materijala i učinkovitosti resursa. Za usporedbu, izuzeća za škriljevac, lisnati škriljevac i ostale izvađene materijale dovode do narušavanja lokalnih tržišta jer dovode do zamjene oporezivanih materijala neoporezivim materijalima.

         (h)   Primjedbe Udruženje BAA primljene 10. siječnja 2014.

               (118)

               Udruženje BAA tvrdi da je okolišni cilj AGL-a rast potražnje u korist materijala koji su otpad/nusproizvod, a ne provedba načela „onečišćivač plaća”, kako je Komisija navodno izjavila u odluci o pokretanju postupka. Taj predloženi primarni cilj načela „onečišćivač plaća”, ako je u stvari primjenjiv, značio bi selektivni pristup materijalima („sektoru agregata”, ali ne drugim djelatnostima vađenja minerala), što neizbježno rezultira državnom potporom. Nasuprot tome, okolišni cilj AGL-a je promicanje upotrebe agregata koji su nusproizvodi otpada iz određenih postupaka ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata izvađenih iz kamenoloma (logika preusmjeravanja potražnje).

               (119)

               Udruženje BAA tvrdi da bi učinak potencijalne porezne logike „preusmjeravanja potražnje” u praksi značio da bi AGL bio ograničen na kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za dodavanje rasutih materijala u građevinarstvu te da bi, s obzirom na taj cilj, samo nusproizvodi ili otpad koji bi mogli zamijeniti izvađene minerale trebali ostvarivati korist od izuzeća. Međutim, udruženje BAA ističe da to ograničenje nije načelo kojim se vodi porezna politika AGL-a kojom se omogućuje da se oporezuju materijali koji se ne mogu zamijeniti.

               (120)

               Udruženje BAA smatra da čak i ako se uklone izuzeća na koja se odnosi istražni postupak, područje primjeneAGL-a ne bi bilo u skladu s njegovom ekološkom logikom, odnosno logikom „preusmjeravanja potražnje”. Prema tvrdnjama udruženja BAA, uklanjanje izuzeća za materijale nastale od nusproizvoda/otpada dovelo bi do toga da AGL bude manje usklađen sa svojim ekološkim ciljem. Nasuprot tome, tvrde da bi uklanjanje izuzeća za materijale izvađene da bi se „upotrebljavali kao agregat”, poput lisnatog škriljevca i škriljevca, bilo u skladu s ekološkim ciljem AGL-a.

               (121)

               Udruženje BAA smatra da činjenicu da opseg AGL-a ne odgovara ekološkom cilju „preusmjeravanja potražnje” podupire činjenica da se nusproizvod/otpad vapna ili rezanog kamena za gradnju i materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti (PSV-a), za koje nema zamjene, oporezuju.

               (122)

               Udruženje BAA smatra da je područje primjene AGL-a previše udaljeno od njegove ekološke logike. To je zbog činjenice da bi neki od materijala koji se ne oporezuju mogli biti zamijenjeni nusproizvodima ili otpadom. Kao primjer navode glinu koja se upotrebljava za opeke i kugličnu glinu koja se upotrebljava za pločice.

         i.   Primjedbe udruženje BAA primljene 17. siječnja 2014.

               (123)

               Udruženje BAA dostavilo je primjerak Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. i primijetio da je u tom priručniku nekoliko kamenoloma za vađenje granita i lisnatog škriljevca oglašavalo proizvodnju sličnih vrsta proizvoda i građevnog kamena. Udruženje BAA tvrdi da Smjernice otkrivaju da izuzeća od AGL-a nisu u skladu s njegovom logikom, tj. postizanjem preusmjeravanja potražnje od materijala koji se vade iz kamenoloma kako bi se upotrebljavali kao agregati prema otpadu koji se može upotrebljavati kao agregat.

               (124)

               Udruženje BAA tvrdi da postoje dokazi da je dostupnost izuzeća za nusproizvod/otpad kamenoloma za vađenje porculanske gline potaknula vađenje više materijala nego što je potrebno, isključivo kako bi se ostvarila korist za navodne nusproizvode, tj. visokokvalitetni granit (42). Udruženje BAA dalje tvrdi da postoje i dokazi da neki operatori kamenoloma za vađenje porculanske gline usmjeravaju svoje napore na vađenje tih navodnih nusproizvoda umjesto na izvorni materijal, a to je porculanska glina (43). Udruženje BAA poziva se na elektroničku poruku koju je jedan operator kamenoloma poslao udruženju BAA (44) u kojoj se navodi da su od uvođenja AGL-a iskusili ozbiljne poteškoće u tržišnom natjecanju s agregatima iz kamenoloma za vađenje porculanske gline s obzirom na to da su agregati koje oni proizvode jeftiniji i preuzeli su tržište. Prema navodima iz te elektroničke poruke, agregati koje prodaju kamenolomi za vađenje porculanske gline visoke su kvalitete, a ne sekundarni proizvod ili nusproizvod. Proizvodnja predmetnog operatora kamenoloma prepolovljena je, a dobit nisu ostvarili više od devet godina. Njihov otpadni materijal ne mogu prodati.

               (125)

               Udruženje BAA tvrdi da je način na koji se AGL primjenjuje u kontekstu vađenja vapna problematičan. Samo vađenje vapna ne oporezuje se, ali oporezuju se njegov otpad ili nusproizvodi. Osim toga, AGL se primjenjuje na finu prašinu, nusproizvod ili otpad određenih kamenoloma, koji se mogu upotrijebiti u proizvodnji betonskih blokova, koja bi mogla zamijeniti proizvodnju opeke s neoporezivom glinom.

         (j)   Primjedbe društva Quarry Products Association Northern Ireland Limited („QPANI”) primljene 8. siječnja 2014.

               (126)

               QPANI tvrdi da predstavlja približno 95 % trgovačkih društava uključenih u opskrbu građevinske industrije u Sjevernoj Irskoj proizvodima kamenoloma. QPANI smatra da je AGL manjkav projekt od početka s obzirom na to da je materijale trebalo oporezivati na temelju njihove upotrebe, a ne na temelju njihove geologije.

               (127)

               QPANI vjeruje da ne bi trebalo postojati izuzeće od poreza na agregate za škriljevac i lisnati škriljevca ako se upotrebljavaju kao agregati. Lisnati škriljevac i škriljevac upotrebljavaju se kao agregati na građevinskom tržištu Ujedinjene Kraljevine i mogu imati znatan utjecaj na lokalna tržišta, ako se njima opskrbljuju tržišta agregata. To osobito vrijedi za Sjevernu Irsku. Iako se ponuda lisnatog škriljevca i škriljevca za agregate može sastojati od materijala koji su u biti nusproizvod vađenja za neke druge uporabe, a ne kao agregat (npr. vađenje lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnog škriljevca), i ti su materijali prvenstveno izvađeni radi opskrbe tržišta agregata.

               (128)

               Osim toga, QPANI preispituje i izuzeće za materijale koji se sastoje „uglavnom” od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca ili škriljevca. Prema tvrdnjama QPANI-ja bilo bi jednostavnije i dosljednije ako bi se jednostavno razlikovali, s jedne strane, materijali koji se upotrebljavaju kao agregati i, s druge strane, materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Na materijale koji se upotrebljavaju kao agregati trebao bi se primjenjivati AGL, a na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati AGL se ne bi trebao primjenjivati.

               (129)

               QPANI smatra da je AGL doveo do štete za okoliš zbog mogućnosti da se izuzeti materijali prevoze na dulje udaljenosti.

               (130)

               QPANI tvrdi da je u Sjevernu Irsku uvezeno na stotine tisuća tona škriljevca iz Donegala u Irskoj. Škriljevac iz Irske prodaje se na građevinskim tržištima diljem Sjeverne Irske. U građevinskim projektima duž granice s Irskom upotrebljavali su se izuzeti agregati iz Irske koji su razvrstani kao škriljevac.

               (131)

               QPANI dalje upućuje na kamen koji je opisan kao škriljevac pa tako nepropisno ostvaruje koristi od izuzeća.

         (k)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (132)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na svojem stajalištu da izuzeća i oslobođenja na koja se odnosi istražni postupak ne čine državnu potporu. Ona osobito tvrde da je razlikovanje koje je uvedeno tim porezom opravdano zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava te prema tome on ne ispunjuje uvjet selektivnosti.

               (133)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine priznaju opis agregata kako je naveden u uvodnoj izjavi 8. odluke o pokretanju postupka. Nadalje, suglasna su s logikom AGL-a kako je opisana u uvodnoj izjavi 67. odluke o pokretanju postupka.

               (134)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spominju da je Opći sud u stavku 55. svoje presude od 7. ožujka 2012. primijetio: „uobičajeno načelo oporezivanja koje je u pozadini AGL-a temelji se isključivo na pojmu komercijalnog iskorištavanja u Ujedinjenoj Kraljevini materijala koji je oporeziv kao ‚agregat’”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da s obzirom na to da cilj AGL-a nije oporezivanje kamena, pijeska ili šljunka za uporabu u industrijskim i poljoprivrednim postupcima, sav porez plaćen na materijale koji se upotrebljavaju za takve svrhe, a ne kao agregati, povrativ je kao porezni odbitak. Prema istoj toj logici kamen, pijesak ili šljunak koji se vadi, ali se ne iskorištava komercijalno (kako je definirano u zakonodavstvu) izvan je područja primjene tog poreza.

               (135)

               Citirajući presudu Općeg suda Ujedinjena Kraljevina objasnila je da cilj AGL-a: „… uglavnom uključuje promicanje uporabe u građevinskoj industriji agregata koji su nusproizvodi ili otpad iz određenih postupaka (poznatih i kao ‚sekundarni’ agregati), ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata iz kamenoloma (poznatih i kao ‚primarni’ agregati), koji su neobnovljivi prirodni resurs, i time ograničiti štetu za okoliš povezanu s tim postupkom vađenja (‚cilj preusmjeravanja potražnje’ ili ‚ekološki cilj AGL-a’).”

               (136)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je logika poreza od početka jasno utvrđena u Ocjeni regulatornog utjecaj: „Glavni cilj opcije koju je izabrala Vlada bio bi smanjiti ekološke troškove vađenja iz kamenoloma koji se nameću općenito pojedincima i poduzećima u društvu, te potaknuti recikliranje.”

               (137)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se AGL-om nastoji ostvariti njegov ekološki cilj na dva različita, ali međusobno povezana načina. Prvo, uvođenje pristojbi pomaže da se internalizira dio štete uzrokovane vađenjem i prijevozom agregata. Taj porez stoga uzrokuje smanjenje potražnje za svježe izvađenim agregatima kako rastu troškovi. Drugo, izuzeća i olakšice odobravaju se za otpadne i reciklirane materijale kako bi se potaknulo preusmjeravanje potražnje sa svježe izvađenih agregata na takve materijale, a da se istodobno ne ometa proizvodnja materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Kako bi se postigao ekološki cilj AGL-a, on je zamišljen tako da osigura postojanje ekonomski privlačne alternative za svježe izvađene oporezive agregate.

               (138)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se s pomoću njegovih izuzeća AGL-om nastoji poticati upotreba recikliranog materijala ili nusproizvoda (koji nastaje tijekom postupka u kojem se ne namjerava proizvesti agregat), kako bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima i time smanjila šteta u okolišu koja je povezana s vađenjem agregata. Odstupanja od područja primjene poreza mogu se svrstati u dvije kategorije: reciklirani agregati i neizbježni otpadni nusproizvodi. Potonji se može definirati kao materijal koji se komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini i upotrebljava kao građevinski agregat, ali koji nastaje kao neizbježna posljedica postupka koji nije proveden namjerno za proizvodnju agregata. Takvi proizvodi svrstani su u dvije kategorije: (a) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom vađenja minerala koji nisu agregati; ili (b) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom postupka iskapanja ili jaružanja kojemu cilj nije vađenje materijala za komercijalno iskorištavanje.

               (139)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su ti materijali koji su izvađeni za komercijalno iskorištavanje kao agregati, ili koji nastaju kao nusproizvodi u postupku koji je namijenjen za proizvodnju agregata za komercijalno iskorištavanje, u različitom činjeničnom položaju od izuzetih materijala.

               (140)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se, u skladu s prethodno opisanim odstupanjima, izuzećima od poreza razlikuju otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati, koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu. Razlika, prema njihovom mišljenju, proizlazi iz cilja da se odvraća od vađenja vapnenca za agregat dok se ne odvraća od proizvodnje materijala koji nisu agregati. AGL-om se odvraća od vađenje agregata od prirodnog kamena dok se potiče upotreba alternativnih izvora agregata.

               (141)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su izuzeća od poreza ključna za postizanje ekoloških ciljeva AGL-a jer se njima smanjuje šteta koja nastaje vađenjem svježih materijala iz kamenoloma. Tvrde da je razlika u cijeni između izuzetih i oporezivih materijala to što preusmjerava potražnju dalje od vađenja svježih materijala iz kamenoloma. Izuzeća su u skladu s ekološkim ciljem AGL-a u mjeri u kojoj se upotrebom izuzetih materijala u konačnici smanjuje potražnja za vađenjem svježih agregata i ekološka šteta koja je s tim povezana.

               (142)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje brojni primjeri u kojima se agregati vrhunske kakvoće zamjenjuju izuzetim materijalima. Na primjer, za izgradnju Olimpijskog parka 2012. bilo je potrebno više od milijun tona agregata za ispunu. Nusproizvodi proizvodnje porculanske gline iz Cornwalla upotrijebljeni su zajedno s recikliranim agregatima umjesto vrhunskih agregata poput svježe izvađenog vapnenca ili granita. Otpad lisnatog škriljevca iz […] (45) kamenoloma lisnatog škriljevca upotrijebljen je kao podloga za cjevovod u […]. […]. Taj drobljeni lisnati škriljevac upotrebljavao se umjesto drugih agregata dobivenih od drobljenog kamena. Nusproizvod iz istog kamenolom upotrijebljen je i u građevinarstvu u […] umjesto agregata vrhunske kakvoće.

               (143)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da se broj izuzetih kamenoloma nije povećao nakon uvođenja AGL-a kako je prikazano u tablici u nastavku koja sadržava broj aktivnih kamenoloma u određenom trenutku:

                           2001.

                           2002.

                           2003.

                           2004.

                           2005.

                           2006..

                           Kuglična glina

                           20

                           20

                           22

                           18

                           18

                           18

                           Porculanska glina

                           17

                           17

                           17

                           17

                           15

                           15

                           Vapnenac

                           348

                           348

                           359

                           336

                           340

                           319

                           Magmatske i metamorfne stijene

                           211

                           211

                           210

                           204

                           213

                           199

                           Lisnati škriljevac

                           43

                           43

                           44

                           43

                           40

                           35

                           Glina i škriljevac

                           177

                           177

                           180

                           172

                           169

                           172

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           Kuglična glina

                           18

                           18

                           18

                           18

                           18

                           18

                           Porculanska glina

                           13

                           12

                           16

                           17

                           16

                           15

                           Vapnenac

                           338

                           335

                           324

                           331

                           317

                           322

                           Magmatske i metamorfne stijene

                           208

                           203

                           207

                           195

                           204

                           191

                           Lisnati škriljevac

                           36

                           37

                           32

                           33

                           33

                           32

                           Glina i škriljevac

                           175

                           165

                           156

                           159

                           155

                           155

               (144)

               2009., prodaja drobljenog kamena činila je 59,4 % ukupne prodaje agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Preostali dio prodaje odnosio se na pijesak i šljunak. Vapnenac je bio daleko najvažniji izvor agregata drobljenog kamena i činio je 66 % ukupnih izvora, slijedile su magmatska stijene kao što su granit (24 %) i pješčenjak (9 %). Vapnenac, magmatska stijena i pješčenjak upotrebljavaju se i u druge svrhe, npr. kao građevni kamen, ili u slučaju vapnenca, kao industrijsko vapno.

               (145)

               2012. jedna tona agregata vapnenca prodavala se za 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Jedna tona granita prodavala se za 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. Jedna tona agregata škriljevca prodavala se za između 2 GBP i 8 GBP po toni.

               (146)

               Što se tiče dekorativnih agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informaciju da je to netipična upotreba agregata. Oni koji se upotrebljavaju u krajobraznom uređenju upotrebljavaju se u malim količinama i odabiru se na temelju njihovih vizualnih svojstva, poput boje i oblika, pri čemu su građevinska svojstva kao što su čvrstoća manje važna, za razliku od drugih uporaba agregata. S obzirom na male količine, dekorativni agregati čine mali dio tržišne potražnje za agregatima u Ujedinjenoj Kraljevini.

         5.5.   OCJENA PRIMLJENIH PRIMJEDABA

               (147)

               Komisija je u odluci o pokretanju postupka već zaključila da se uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a može sažeti kao oporezivanje kamenja, šljunka i pijeska koji su svježe/namjerno izvađeni da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma.

               (148)

               Pored prethodnih očitovanja nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu poreznog načela koje se nalazi u temelju AGL-a, Komisija daje sljedeće napomene.

               (149)

               Nekoliko trećih strana primijetilo je da se AGL-om materijali ne tretiraju na dosljedan način jer nisu izuzeti nusproizvodi drugih izuzetih materijala (stijene za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina (dalje u tekstu „rezani kamen”), vapno, kamen s visokom vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i nusproizvodi/otpad od vađenja primarnih visokokvalitetnih agregata. Oni bi navodno bili u istom pravnom i činjeničnom položaju kao trenutačno izuzeti nusproizvodi materijala koji nisu agregati ili kao materijali koji imaju specijalizirane namjene koje se ne oporezuju.

               (150)

               Sama Komisija u odluci o pokretanju postupka postavila je pitanje o tome zašto se smatra opravdanim odobriti izuzeća za nusproizvode kuglične gline, porculanske gline, ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevac, ali ne za nusproizvode vapna za uporabu u poljoprivredi i rezanog kamena.

         5.5.1.   OPOREZIVANJE NUSPROIZVODA VAĐENJA REZANOG KAMENA I VAPNA

               (151)

               Nakon primitka opsežnih informacija od trećih strana i od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija primjećuje da se otpad ili nusproizvodi vađenja rezanog kamena i vapna sastoje od iste vrste stijena kao i rezani kamen i vapno: i. otpad od vađenja vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna vjerojatno se isto sastoji od vapnenca, a ii. otpad koji nastaje prilikom vađenja stijena za proizvodnju rezanog kamena vjerojatno se uglavnom sastoji od kamene sitneži iste vrste stijene koja se reže.

               (152)

               Izuzećima od AGL-a razlikuju se otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod materijala koji nisu izvađeni za uporabu kao agregati (poput otpada nastalog prilikom vađenja porculanske i kuglične gline, ugljena, lignita i lisnatog škriljevca), koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod namjernog vađenja materijala za uporabu kao agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu.

               (153)

               Ta porezna razlika proizlazi iz cilja da se odvrati od svježeg vađenja vapnenca, granita, pješčenjaka itd., za upotrebu kao agregata, a da se ne utječe proizvodnju materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati.

               (154)

               Kako su opisala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, vapnenac, pješčenjak i granit najčešći su materijali izvađeni kako bi se upotrebljavali kao agregati. Izuzimanje od AGL-a nusproizvoda rezanog kamena ili vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna zapravo bi u najmanju ruku održalo razinu vađenja, ako ne bi i potaklo svježe vađenje tih materijala.

               (155)

               Osim toga, nema dodatnih troškova (prerade) za dobivanje rezanog kamena i vapna iz glavnih izvađenih materijala. To se razlikuje od, na primjer, vađenja kuglične i porculanske gline gdje je odvajanje tih materijala iz otpada vrlo skupo.

               (156)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se kamen koji se reže i vapnenac koji se upotrebljava za dobivanje vapna namjerno vade da bi se upotrebljavali kao agregati. Osim toga, njihovi nusproizvodi i otpad mogu se prodavati samostalno čak i bez glavnog materijala s obzirom na to da je to visokokvalitetni materijal koji se upotrebljava kao agregat. Kao dokaz ove tvrdnje nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su podatke koji doista pokazuju da cijene vapna i rezanog kamena u većini slučajeva nisu puno više od cijena njihovih odnosnih nusproizvoda. Trošak vapnenca za vapno je oko 12,50 GBP do 19,50 GBP po toni, dok cijena njegovog nusproizvoda iznosi 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Magmatske stijene (uključujući granit), koje se upotrebljavaju i za proizvodnju rezanog kamena koštaju oko 5,51 GBP do 12,91 GBP po toni, dok se njihov nusproizvod prodaje za otprilike 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. To bi značilo da bi, ako nema potražnje za visokokvalitetnim specijaliziranim proizvodom, kamenolom još uvijek nastavio sa svježim vađenjem s obzirom na to da je ekonomski smisleno prodavati svježe izvađeni proizvod i njegov nusproizvod da bi se upotrebljavali kao agregati. Ne može se isključiti da bi izuzeće nusproizvoda tako potaknulo dodatno svježe vađenje iz kamenoloma i time ugrozilo ekološku logiku AGL-a.

               (157)

               Osim toga, ne postoji objektivni način razlikovanja vapnenca kao nusproizvoda proizvodnje poljoprivrednog vapna i vapnenca koji se posebno vadi da bi se upotrebljavao kao agregat. Isto vrijedi i za granit i pješčenjak i nusproizvode rezanog kamena. Stoga su ti svježe izvađeni materijali i njihovi nusproizvodi međusobno zamjenjivi te operator kamenoloma može, ovisno o potražnji, odlučiti da oba proda za istu namjenu „kao agregate”.

               (158)

               Na temelju razmatranja iz uvodnih izjava 151. do 157., Komisija primjećuje da nusproizvodi vađenja vapna i rezanog kamena nisu u različitom činjeničnom i pravnom položaju od svježe izvađenih proizvoda. Osim toga, moguća izuzeća za jalovinu koja nastaje prilikom vađenja vapnenca/stijena koje se upotrebljavaju za rezani kamen ili za druge svrhe osim za uporabu kao agregata samo će poslužiti za poticanje pojačanog vađenja svježih stijena i vapnenca i neće pridonijeti preusmjeravanju potražnje.

         5.5.2.   KAMEN VISOKE VRIJEDNOSTI POLIRNOSTI, STIJENE ZA OBLAGANJE OBALE RADI OBRANE OD MORA, KAMEN ZA ZIDOVE, PRIMARNI VISOKOKVALITETNI AGREGATI I NJIHOVI NUSPROIZVODI/OTPAD

               (159)

               Materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarni visokokvalitetni agregati doista predstavljaju ili specijalizirane uporabe dotičnih materijala, ili uporabe u kojima ih ne mogu zamijeniti reciklirani agregati ili otpad od materijala koji ne podliježu porezu.

               (160)

               Međutim, svi materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode od iste su stijene. Primjerice, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora proizvedene su od iste stijene kao mala kamena sitnež agregata koji su nastali kao nusproizvod.

               (161)

               Te su stijene općenito prikladne za uporabu kao agregati i operatori kamenoloma mogu izabrati kako prodati ili iskoristiti određenu stijenu u skladu s potražnjom.

               (162)

               Iz razloga koji su objašnjeni u uvodnim izjavama 151. do 157. u pogledu nusproizvoda rezanog kamena i vapna, Komisija ne može isključiti mogućnost da bi izuzeće za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove, primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode/otpad potaknulo vađenje tih materijala kako bi se upotrebljavali kao agregati.

               (163)

               Budući da je nekoliko zainteresiranih strana dovelo u pitanje logiku AGL-a s obzirom na to da se kamen visoke vrijednosti polirnosti i stijene za oblaganje obale radi obrane od mora oporezuju, dok se glina za obranu od poplava ili materijali za druge specijalizirane namjene ne oporezuju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informacije da je polirnost mjera otpora agregata na poliranje; agregati s visokom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se u bitumenskim mješavinama koje se postavljaju na površinu cesta kako bi se dobila visoka razina otpornosti na klizanje. Agregati s najvišom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se na lokacijama kao što su zavoji i zone kočenja, i specificirani su s obzirom na svoje vrijednosti polirnosti i abrazivne vrijednosti agregata (AAV). To su svojstva koja su prisutna u stijenama i koja se poboljšavaju u proizvodnom postupku. Materijali su još uvijek agregati, a ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava u uporabe materijala kao agregata.

               (164)

               Stijene za oblaganje obale upotrebljavaju se za zaštitu obala Ujedinjene Kraljevine od erozije. Zahtjevi specifikacije ovise o specifičnim uvjetima morskog okruženja. Značajke koje su specificirane uključuju gustoću i abrazivnu vrijednost agregata. Ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava kao uporaba u svojstvu agregata, s obzirom na to da se upotrebljava zbog čvrstoće i rasutog stanja.

               (165)

               Nadalje, je li materijal koji se upotrebljava za određenu svrhu zamjenjiv ili ne, ne utječe na logiku AGL-a i izuzeća odobrenih za druge materijale. Doista, Komisija napominje da se tu AGL primjenjuje na niz različitih uporaba koje nisu međusobno zamjenjive. Međutim, sve dok se takvi materijali mogu upotrebljavati i uvelike se upotrebljavaju kao agregati i njihova uporaba kao agregata ima ekonomskog smisla, izuzeće za takve materijale, čak i za određene uporabe, ugrozilo bi cilj AGL-a.

               (166)

               Brojne zainteresirane strane upućuju na činjenicu da izuzeti agregati zamjenjuju proizvode sekundarnih agregata, a ne proizvode više klase. Komisija napominje, kao prvo, da to razmatranje ne dovodi u pitanje činjenicu da se AGL-om postiže njegovo ekološko područje primjene s obzirom na to da izuzeti materijali koji su neizbježan nusproizvod materijala izvađenih kako se ne bi upotrebljavali kao agregati zamjenjuju svježe izvađene agregate. Nije bitno zamjenjuju li agregate više ili niže klase sve dok je smanjeno svježe vađenje. Osim toga, Komisija primjećuje da bi izuzeti materijali povremeno mogli zamijeniti čak i agregate višeg razreda, kako su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine opisala u uvodnoj izjavi 142.

               (167)

               Komisija potvrđuje probleme s provedbom AGL-a i njegovim izuzećima na temelju geologije materijala. Međutim, Komisija napominje i da bi bilo teže izuzeća temeljiti na uporabama materijala s obzirom na to da bi to moglo dovesti do poteškoća u provedbi i ostaviti više prostora za zlouporabu. Štoviše, čini se da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dobila Izvješće kao potporu za provedbu AGL-a te slijede definicije i ispitivanja za materijal, koja su u njemu navedena. Samo udruženje BAA priznalo je da se nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine koriste stručnim mišljenjima geologa kako bi odredila materijale koji se proizvode u kamenolomima.

               (168)

               U pogledu isključenja gline i škriljevca koji se upotrebljavaju za keramičke proizvode od obustave AGL-a, Komisija napominje da je to izuzeti industrijski postupak koji je već razmotren u odluci o pokretanju postupka i za koji se utvrdilo da nije državna potpora.

               (169)

               Što se tiče sadržaja Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007., koje je dostavilo udruženje BAA, Komisija napominje da se one ne mogu smatrati točnim izvorom informacija za sveobuhvatni pregled svih proizvoda kamenoloma. To su smjernice izrađene u promotivne svrhe u kojima kamenolomi oglašavaju svoje proizvode namijenjene građevinskoj industriji. Komisija, dakle, smatra da su kamenolomi koji se pojavljuju u Kornvalskim smjernicama za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. predstavili proizvode u skladu s njihovom marketinškom strategijom usmjerenom na građevinsku industriju. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spomenula su da omogućuju kamenolomima da oglašavaju svoje proizvode kako žele bez obzira na geološki sastav dotičnog materijala i ne smatraju takve promidžbene opise bitnim za razvrstavanje materijala za potrebe AGL-a.

               (170)

               Iz toga slijedi da je oporezivanje kamena visoke vrijednosti polirnosti, stijena za oblaganje obale radi obrane od mora, kamena za zidove, primarnih visokokvalitetnih agregata i njihovih nusproizvoda/otpada obuhvaćeno uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a i opravdano ciljem koji se želi postići.

         5.5.3.   ZAKLJUČAK O UOBIČAJENIM OPOREZIVANJU U OKVIRU AGL-A I CILJU AGL-A

               (171)

               Komisija smatra da primjedbe koje su dostavile sve zainteresirane strane ne daju razloga za odstupanje od njezinih zaključaka iz odluke o pokretanju postupka u pogledu uobičajenog načela oporezivanja u okviru AGL-a i cilja AGL-a.

               (172)

               Uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a je da se kamen, šljunak i pijesak, koji su u skladu s člankom 17. stavkom 1. definiraju kao agregati, trebaju oporezivati ako su u Ujedinjenoj Kraljevini podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju kako je utvrđeno u članku 19. 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma (46).

               (173)

               U skladu s opisom koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine prije odluke o pokretanju postupka i kako je potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (47), Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila (48) da se agregati općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili kao ispuna e u građevinarstvu („uporaba kao agregata”).

               (174)

               Sve zainteresirane strane i tijela Ujedinjene Kraljevine u svojim podnescima priznala su izraz „uporaba kao agregata” te su svoje primjedbe predstavili u skladu s tim. Udruženje BAA doista je podnijelo primjedbe kojima je cilj bio pokazati da je AGL nelogičan s obzirom na to da se određeni materijali koji ne odgovaraju toj definiciji oporezuju. Komisija je detaljno razmotrila te primjedbe u uvodnim izjavama 151.–158. i 159.–165.

               (175)

               Stoga, drugim riječima, uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a je oporezivanje kamena, šljunka ili pijeska kada su izvađeni za „uporabu kao agregat”/izvađeni za komercijalno iskorištavanje kao agregat, kako je prethodno opisano.

               (176)

               Gore navedeni opis u skladu je i s ciljem AGL-a, a to je postići da vađenje agregata bude učinkovitije s pomoću internalizacije troškova okoliša te aktivnosti. Kao što je potvrdio i Opći sud (49), cilj AGL-a je u građevinskoj industriji promicati upotrebu agregata koji su nusproizvodi ili otpad iz određenih postupaka (poznatih i kao „sekundarnih” agregata), ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata izvađenih iz kamenoloma (poznatih i kao „primarnih” agregata), koji su neobnovljivi prirodni resursi, i time ograničiti ekološku štetu povezanu s tim postupkom vađenja (cilj „preusmjeravanje potražnje”).

         5.6.   DIFERENCIJACIJA POREZNIH STOPA

               (177)

               Zakonom o financijama iz 2001. prvotno se utvrđuje široki temelj za uvođenje AGL-a. Područje primjene tog poreza potom je suženo isključenjima i izuzećima. Osim toga, Zakonom o financijama iz 2001. predviđa se i određeni broj poreznih olakšica. Komisija će ponovno razmotriti jesu li isključenja, izuzeća i porezna oslobođenja u pogledu kojih je iznijela dvojbe u odluci o pokretanju postupka u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja u svjetlu cilja AGL-a.

               (178)

               Za potrebe procjene diferencijacije poreznih stopa u okviru AGL-a, referentni okvir/uobičajeno načelo oporezivanja koje upotrebljava Komisija je uvođenje AGL-a za materijale koji se komercijalno iskorištavaju u Ujedinjenoj Kraljevini kao agregati (50). Kako je opisano u uvodnoj izjavi 173., „uporaba kao agregata” suštinski je povezana s komercijalnim iskorištavanjem kamena, šljunka i pijeska u građevinarstvu, odnosno njihovom upotrebom kao materijala ili potpore u građevinarstvu ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste, staze, trase na kojoj je položen ili će biti položen željeznički kolosijek i nasipe) ili njihovog miješanja kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, presvučenog cestovnog kamena ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala (51).

               (179)

               Osim toga, pojam uporabe kao agregata, kako je prethodno definiran, upotrebljava se u Zakonu o financijama iz 2001. u članku 30. stavku 1. točki (d) Zakona u financijama iz 2001. u kojemu se utvrđuje pravo osobe da zatraži porezni odbitak ako „agregatom na koji se primjenjuje AGL raspolaže na način koji ne predstavlja uporabu u građevinarstvu, kako bude propisana”.

               (180)

               Ako je izuzeti materijal izvađen za uporabu kao agregat ili se podvrgava komercijalnom iskorištavanju u građevinarstvu, kako je gore opisano, treba biti obuhvaćen uobičajenim oporezivanjem u okviru AGL-a jer je u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali i njegovo bi izuzeće moglo biti opravdano samo u svjetlu cilja koji se nastoji ostvariti AGL-om.

               (181)

               Što se tiče izuzeća na koja se odnosi istražni postupak u pogledu nusproizvoda, otpada ili jalovine drugih materijala ili postupaka, Komisija će zadržati kriterije ocjenjivanja primijenjene u odluci o pokretanju postupka. Komisija će u svojoj ocjeni uzeti u obzir jesu li odgovarajući otpad, jalovina ili nusproizvod neizbježni rezultat aktivnosti koja nije povezana s namjernim vađenjem materijala za uporabu kao agregata, tj. vađenja materijala koji nije namjerno izvađen za uporabu kao agregata ili postupka koji nije povezan s vađenjem agregata. Vađenje glavnog materijala za druge uporabe, a ne za uporabu kao agregata, ukazuje na to može li izuzeće odgovarajućeg otpada, jalovine ili nusproizvoda pridonijeti cilju AGL-a.

               (182)

               Za nusproizvode, otpad ili jalovinu koji nastaju prilikom vađenja materijala za uporabu kao agregata, Komisija će ocijeniti mogu li njihova izuzeća dovesti do smanjenja svježeg vađenja materijala za uporabu kao agregata te tako pridonijeti cilju AGL-a.

               (183)

               Gore navedeni kriteriji ocjenjivanja u skladu su s uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a koje se primjenjuje pri određivanju toga jesu li izuzeti materijali u istom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali te se njima uzimaju u obzir razmatranja nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da AGL ne bi trebao utjecati na postupke koji nisu povezani s vađenjem materijala za uporabu kao agregata.

         5.6.1.   ISKLJUČENJE ODREĐENIH MINERALA I POREZNO OSLOBOĐENJE ZA ODREĐENE MINERALE (ČLANAK 18. PODODJELJAK 2. TOČKA (b) (52) I ČLANAK 30. PODODJELJAK 1. TOČKA (b) (53) U MJERI U KOJOJ SE ODNOSE NA IZUZETI PROCES PREDVIĐEN ZA MATERIJALE KOJI SE UPOTREBLJAVAJU KAO AGREGATI

               (184)

               U kontekstu svojih podnesaka prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da se nijedna tvar izuzeta temeljem članka 18. (54) ne vadi iz kamenoloma ili rudnika da bi se upotrebljavala kao agregat.

               (185)

               Sve dok se ti minerali ne upotrebljavaju kao rasuti materijal u građevinskom sektoru, Komisija smatra da je isključivanje tih minerala iz područja primjene AGL-a bilo u skladu s njegovim uobičajenim načelima oporezivanja (55).

               (186)

               Komisija je u uvodnoj izjavi 74. odluke o pokretanju postupka zaključila da ako se predmetni minerali ne upotrebljavaju kao agregati, njihovo izuzeće od AGL-a/isključivanje iz AGL-a ne dovodi do selektivne prednosti u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

               (187)

               Međutim, utvrdila je da se neki od tih minerala ponekad vade i kako bi se upotrebljavali kao agregati. Primjerice, vermikulit i perlit služe za proizvodnju laganih agregata (56). Smatralo se da isključenje tih minerala, u mjeri u kojoj su izvađeni za proizvodnju laganih agregata i upotrebljavaju se u tu svrhu, nije u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja AGL-a. Stoga Komisiji nije bilo jasno zašto vađenje tih minerala ne bi bilo u usporedivom položaju kao i vađenje drugih oporezivih agregata.

               (188)

               Kako Komisija nije imala relevantne informacije potrebne za donošenje ocjene, izrazila je sumnje oko toga je li opće izuzeće tih materijala, kojim kako se čini nije uzeta u obzir njihova uporaba kao agregata, u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL.

               (189)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su popis uporaba svakog od materijala navedenih u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. navodeći upotrebljavaju li se ili bi se mogli upotrebljavati kao agregati. U skladu s takvim popisom jedini materijali koji su primjenjivi za uporabu kao agregati od materijala navedenih na popisu iz članka 18. stavka 3. Zakona o financijama iz 2001 su perlit, plovućac i vermikulit.

               (190)

               Kako se preostali materijali navedeni u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne upotrebljavaju kao agregati ili nisu primjenjivi za uporabu kao agregati, oni nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati.

               (191)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, perlit se može naći u Sjevernoj Irskoj, ali vađenje je prekinuto prije uvođenja poreza na agregate. I dalje se taj materijal uvozi u Ujedinjenu Kraljevinu, a koristan je zbog svojih izolacijskih svojstava i lagane mase nakon prerade.

               (192)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se perlit može upotrebljavati u proizvodnji laganih građevinskih materijala (gipsa, žbuke, izolacija, stropnih pločica) i kao poboljšivač tla. Prilikom zagrijavanja jako se širi i stoga nije prirodni agregat. Perlit se može upotrebljavati kao lagani agregat, npr. u betonu ili portland-cementu. Međutim, prije nego ga se može upotrebljavati u te svrhe, mora ga se podvrgnuti fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju. I njegova posebna svojstva isključuju njegovu zamjenu recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati.

               (193)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nije poznato da se plovućac prirodno pojavljuje u Ujedinjenoj Kraljevini, ali se uvozi. Zbog svoje šupljikavosti ima nisku gustoću koja mu omogućuje da pluta na vodi. Može se upotrebljavati kao abraziv i u proizvodnji laganih građevinskih materijala. Mnogo je lakši od oporezivih materijala za agregate.

               (194)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje neki dokazi da se plovućac u Ujedinjenoj Kraljevini upotrebljava kao lagani agregat u građevinarstvu, lagani beton, prefabricirani beton i u proizvodnji betonskih blokova. U tim se okolnostima upotrebljava zbog svoje izrazito niske gustoće. Kao i u slučaju perlita i vermikulita njegova osobita svojstva i uporabe onemogućuju zamjenu drugim recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati.

               (195)

               Komisija je razmotrila treba li plovućac usporediti s kamenom visoke vrijednosti polirnosti ili stijenama za oblaganje obale, koji su isto tako specijalizirani proizvodi koji se ne mogu zamijeniti izuzetim materijalima. Međutim, čini se da se plovućac razlikuje od kamena visoke vrijednosti polirnosti ili stijena za oblaganje obale s obzirom na to da se kada se upotrebljava kao agregat, može upotrebljavati samo u specijaliziranom području primjene, kao lagani agregat. S druge strane, materijali koji se upotrebljavaju za proizvodnju kamena visoke vrijednosti polirnosti ili stijena za oblaganje obale mogu se upotrebljavati i uvelike se upotrebljavaju kao agregati kada se ne upotrebljavaju u tim posebnim specijaliziranim okolnostima.

               (196)

               Vermikulit je, prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, jedan oblik mike koji, poput perlita, ima neuobičajenu osobinu da se uvelike širi prilikom zagrijavanja. Nije poznato da se pojavljuje u Ujedinjenoj Kraljevini, iako se uvozi.

               (197)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se poput perlita, vermikulit može upotrebljavati za izolaciju, kao lagani agregat za proizvodnju gipsa i betona, i kao poboljšivač tla. Međutim, prije nego ga je moguće upotrebljavati u te svrhe, mora ga se podvrgnuti fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju. I njegova posebna svojstva isključuju njegovu zamjenu recikliranim materijalima ili nusproizvodima proizvodnje materijala koji nisu agregati.

               (198)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, uvezene količine takvih proizvoda su sljedeće (podaci za perlit i vermikulit u uvoznoj statistici bilježe se zajedno od 2010.:

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           Perlite
                           (tonnes)

                           45 064

                           36 315

                           58 456

                           98 437

                           66 298

                           Vermiculite
                           (tonnes)

                           29 200

                           25 515

                           Pumice
                           (tonnes)

                           2 259

                           1 668

                           2 062

                           2 067

                           1 255

               (199)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je trošak uvezenog plovućca u prosjeku iznosio 408 GBP po toni 2012., a trošak vermikulita i perlita u prosjeku je iznosio 128 GBP po toni. Te visoke cijene proizlaze iz specijaliziranih primjena tih minerala, te ukazuju na to da ih se ne bi upotrebljavalo kao zamjenu za agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini.

               (200)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se perlit, plovućac i vermikulit ne iskorištavaju komercijalno kao agregati u Ujedinjenoj Kraljevini i da nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati, u svjetlu ekološkog cilja koji se nastoji ostvariti AGL-om.

               (201)

               S obzirom na to da se perlit i vermikulit podvrgnavaju fizičkoj transformaciji koja nadilazi jednostavno drobljenje i separaciju kako bi ih bilo moguće upotrebljavati kao agregate, Komisija smatra da nisu usporedivi s oporezivim materijalima koji se ne podvrgavaju takvim transformacijama.

               (202)

               Prirodna svojstva perlita, plovućka i vermikulita razlikuju se od svojstava ostalih agregata. Osim toga, sva ta tri materijala nisu prirodni agregati, nego se upotrebljavaju kao specijalizirani lagani agregati koji se ne mogu zamijeniti drugim materijalima, niti mogu zamijeniti druge materijale. Njihova cijena odražava njihovu specijaliziranu uporabu kao i činjenicu da nikako ne bi mogli zamijeniti agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini.

               (203)

               Osim toga, ni jedan od tih materijala trenutačno se ne vadi u Ujedinjenoj Kraljevini s obzirom na to da je vađenje perlita prekinuto prije uvođenja AGL-a.

               (204)

               Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana u pogledu tih materijala.

               (205)

               Komisija zaključuje da perlit, plovućac i vermikulit nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati u svjetlu cilja AGL-a.

               (206)

               Komisija stoga smatra da se isključivanjem određenih minerala i poreznim olakšicama za određene minerale, kako je predviđeno člankom 18. stavkom 2. točkom (b) i člankom 30. stavkom 1. točkom (b) Zakona o financijama iz 2001. tim materijalima ne dodjeljuje selektivna prednost.

         5.6.2.   IZUZEĆE MATERIJALA KOJI SE U CIJELOSTI ILI UGLAVNOM SASTOJI OD UGLJENA, LIGNITA, LISNATOG ŠKRILJEVCA ILI ŠKRILJEVCA ILI JE DIO NEČEGA ŠTO SE SASTOJI OD UGLJENA, LIGNITA, LISNATOG ŠKRILJEVCA ILI ŠKRILJEVCA (ČLANAK 17. PODODJELJAK 4. TOČKA (a)) U MJERI U KOJOJ SE IZUZETI MATERIJAL U CIJELOSTI SASTOJI OD UGLJENA, LIGNITA, ŠKRILJEVCA, LISNATOG ŠKRILJEVCA KOJI SE UPOTREBLJAVA KAO AGREGAT ILI SE SASTOJI UGLAVNOM OD UGLJENA, LIGNITA, ŠKRILJEVCA I LISNATOG ŠKRILJEVCA

               (207)

               Komisija je primijetila da svi ti materijali ispunjuju uvjete da ih se razvrsta kao kamen te su stoga agregati u smislu članka 17. stavka 1. Zakona iz 2001.

               (208)

               Što se tiče lisnatog škriljevca i škriljevca, oni se često režu na način da imaju jednu ili više ravnih površina. U tom slučaju, oni bi isto tako ostvarivali korist od olakšice u pogledu AGL-a temeljem članka 18. stavka 2. točke (a) (izuzeti proces rezanja kamena). Porezni odbitak za materijale na koje se primjenjuje izuzeti postupak u skladu je s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL.

               (209)

               U kontekstu njihovih podnesaka prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se ugljen, lignit, lisnati škriljevac ili škriljevac ne vade primarno za uporabu kao agregati. Lisnati škriljevac tradicionalno se vadi kako bi se upotrebljavao kao specijalizirani građevinski materijal (npr. kao krovna ili podna obloga). U nekim regijama njegova se uporaba potiče radi očuvanja baštine. Škriljevac je kalavi mineral koji ima visoki sadržaj gline. Kako se nalazišta prirodne gline iscrpljuju, škriljevac se sve više upotrebljava u proizvodnji opeke i pločica. Može se upotrebljavati i kao sastojak u proizvodnji cementa. Ugljen je sedimentna stijena sastavljena prvenstveno od ugljika. Lignit ima mnogo niži sadržaj ugljika od ugljena i vrlo visok sadržaj vlage. Oba se upotrebljavaju kao energetski proizvod.

               (210)

               Komisija je zaključila da je isključivanje tih materijala kada se upotrebljavaju za druge namjene osim kao agregati bilo u skladu s uobičajenim načelom oporezivanja na kojemu se temelji AGL.

               (211)

               Komisija je napomenula (57) da se, prema dokazima koje je dostavilo udruženje BAA i koje je priložilo svojem odgovoru koji je dostavilo Općem sudu u predmetu T-210/02, lisnati škriljevac i škriljevac upotrebljavaju kao agregati. (58). To se ne odnosi na ugljen i lignit.

               (212)

               Komisija je u uvodnoj izjavi 84. odluke o pokretanju postupka zaključila da se čini da opće izuzeće škriljevca i lisnatog škriljevca, čak i kada se upotrebljavaju kao agregati ili rasuti materijal u građevinarstvu, nije su skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL te da se čini da nije rezultat naravi i logike AGL-a.

               (213)

               Osim toga, Komisija je u uvodnoj izjavi 85. odluke o pokretanju postupka smatrala da se argumentom da se škriljevac i lisnati škriljevac u većini slučajeva ne bi upotrebljavali kao agregati nije opravdalo njihovo opće izuzeće od AGL-a. Upravo iz razloga što je bilo teško unaprijed odrediti za što će se materijali upotrebljavati, Ujedinjena Kraljevina odlučila je odobriti porezni odbitak u slučaju da se neki od oporezivih materijala budu upotrebljavali za industrijske i poljoprivredne svrhe. Komisija smatra da bi, umjesto dodjele izravnog izuzeća, primjerenije bilo poreznim oslobođenjem obuhvatiti i škriljevac i lisnati škriljevac.

               (214)

               Osim toga, Komisija je izrazila sumnje u pogledu opravdanosti proširenja izuzeća na materijal koji se uglavnom (tj. iznad 50 %) sastoji od od ugljena, lignita, škriljevca ili lisnatog škriljevca.

               (215)

               Komisija je zaključila da opće izuzeće tih materijala, osobito lisnatog škriljevca i škriljevca, čak i kada se upotrebljavaju kao agregati, tj. kao rasuti materijal u građevinarstvu, ne bi bilo u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL.

               (216)

               Nakon objave odluke o pokretanju postupka Komisija je primila brojne podneske zainteresiranih strana u tom pogledu.

         5.6.2.1.
         Lisnati škriljevac

   (a)   Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

               (217)

               Udruženje BAA slaže se s nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine u pogledu uporabe nusproizvoda lisnatog škriljevca kao agregata, uključujući i to da je alternativa svježe izvađenim agregatima u proizvodnji betona i srednje-čvrstih materijala za primjenu u građevinarstvu.

               (218)

               Udruženje BAA tvrdi da su se lisnati škriljevac, škriljevac (i glina) uvijek (i, stoga, čak i prije uvođenja AGL-a) upotrebljavali „kao agregat”, ako je to bilo prikladno za specifičnu svrhu i ako je materijal bio dostupan po odgovarajućoj cijeni. Primjerice, otprilike 230 000 tona agregata lisnatog škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju obilaznice Bangor A 55 1980./81. i 1990./1991.

               (219)

               Pozivajući se na izjavu specijalistice geologije dr. Rachel Hardie, udruženje BAA tvrdi da postoje kamenolomi miješane geologije u kojima su ležišta stijena koje se razvrstavaju u glinu ili lisnati škriljevac pomiješana s drugim stijenama. Prema toj izjavi, postoje kamenolomi u Škotskoj i u drugim dijelovima Ujedinjene Kraljevine u kojima većina proizvedenih agregata podliježe AGL-u, ali u kojima slojevi stijena sadržavaju i određeni udio izuzetih vrsta stijena. Proizvodi tih kamenoloma obuhvaćaju zalihe koje se u cijelosti ili uglavnom sastoje od izuzetih vrsta stijena poput škriljevca ili lisnatog škriljevca (59).

               (220)

               Udruženje BAA tvrdi da postoji niz kamenoloma lisnatog škriljevca u kojima materijal nije dovoljno kalav za izradu građevinskih pločica, ali u kojima se taj materijal još uvijek razvrstava u lisnati škriljevac. Udruženje BAA dostavilo je popis od sedam kamenoloma lisnatog škriljevca iz Direktorija rudnika i kamenoloma Britanskog geološkog prikaza („BGS”) za 2010. koji se spominju kako kamenolomi u kojima se vadi kamen isključivo za uporabu kao agregat, poput građevinskog agregata, kamena za omeđivanje, nerezanog građevnog kamena i kamenoloma koji proizvode samo malu količinu rezanog građevnog kamena. Udruženje BAA tvrdi da se ti kamenolomi ne razlikuju od kamenoloma granita ili pješčenjaka u kojima se isto tako proizvodi građevni kamen. Proizvodi obje vrste kamenoloma iste su prirode, međutim kamenolomi lisnatog škriljevca izuzeti su dok ostali nisu.

               (221)

               Što se tiče naravi kamenoloma koji iskorištavaju oporezive stijene, poput granita, udruženje BAA tvrdi da ti kamenolomi prodaju različite količine nerezanih kamenih blokova. Ako kamenolom ima kamen koji je prirodno u obliku „bloka” i lako ga je obraditi, udruženje BAA tvrdi da će takav kamenolom vjerojatno prodati određenu količinu tog proizvoda, ovisno o potražnji na lokalnom tržištu (npr. stambeni, vrtni centri) i boji izvađenog kamenog bloka.

               (222)

               Udruženje BAA dostavilo je informacije u pogledu prodaje lisnatog škriljevca i udjela krovnih crjepova u prodaji u odnosu na ispune za druge namjene, tj. uporabu kao agregata. Udruženje BAA dostavilo je i informacije u pogledu kamenoloma vapnenca. Iz njih je vidljivo da prodaja poljoprivrednog vapna uvelike nadmašuje prodaju agregata koji nastaju kao nusproizvod. U 2013. omjer je bio 4,2:1. Udruženje BAA tvrdi da je taj omjer moguće objasniti činjenicom da je zbog AGL-a prodaja nusproizvoda vapnenca postala nekonkurentna. Udruženje BAA dostavilo je prodajne cijene poljoprivrednog vapna iz jednog kamenoloma (franko cijena tvornice za izvoz varira između 5,02 GBP i 5,95 GBP po toni) i za agregat koji je nastao kao nusproizvod (5 GBP do 8,5 GBP po toni što uključuje AGL). Udruženje BAA navelo je i cijene drugog kamenoloma za prah kalcijevog karbonata visoke čistoće (franko cijena tvornice je 25 GBP do 55 GBP po toni za određene specijalizirane proizvode), za vapnenac koji se upotrebljava za proizvodnju stakla (franko cijena tvornice je 23 GBP po toni), za poljoprivredno vapno (11 GBP po toni) i za materijale nastale kao otpad/nusproizvod (2 GBP do 7,5 GBP po toni bez AGL-a).

               (223)

               Udruženje BAA smatra da su cijene lisnatog škriljevca koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine previsoke i ne odražavaju tržišne vrijednosti. Oni tvrde da su cijene nusproizvoda lisnatog škriljevca pale s 6 GBP na 3 GBP. Cijene za uvezeni krovni škriljevac u 2010. bile su 390 GBP po toni, a za izvezeni krovni škriljevac 618 GBP po toni.

         (b)   Primjedbe društva Welsh Slate Ltd. („Welsh Slate”) primljene 20. prosinca 2013.

               (224)

               Trenutačno Ujedinjena Kraljevina proizvodi manje od 10 % krovnog škriljevca u odnosu na potražnju za prirodnim lisnatim škriljevcem u Ujedinjenoj Kraljevini.

               (225)

               Glavna aktivnost društva Welsh Slate je proizvodnja i prodaja krovnog škriljevca. Tvrde da prihod od krovnog škriljevca predstavlja oko 65 % njihovog prihoda dok prihod od drobljenog lisnatog škriljevca predstavlja samo 30 % prihoda, a preostali prihod ostvaruju od arhitektonskih proizvoda i drugih proizvoda. Vađenje drobljenog škriljevca potrebno je kako bi se moglo pristupiti materijalu za krovni škriljevac. Nusproizvodi dobiveni prilikom vađenja krovnog škriljevca predstavljaju znatan postotak proizvodnje (trenutno 95 % svog izvađenog materijala).

               (226)

               Prema navodima društva Welsh Slate, drobljeni lisnati škriljevac proizvodi se iz sljedećih izvora: otpada iz kamenoloma (31 %), otpada od kalanja (12 %), starih odlagališta (31 %) te bušenja i eksplozija (27 %). Tvrde da je trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca veći od troškova tipičnog kamenoloma za proizvodnju agregata. Trošak proizvodnje standardnih proizvoda agregata, što isključuje dodatne troškove specifične za to trgovačko društvo, iznosi […] GBP do […] GBP po toni, što znači da bi trošak poreza bio […] trošak. Agregati se trenutačno prodaju po cijenama između […] GBP i […] GBP po toni. Krovni škriljevac prodaje se u prosjeku za […] GBP po toni, dok gornja vrijednost krovnog škriljevca iznosi više od […] GBP po toni.

         (c)   Primjedbe udruženja BAA primljene 10. siječnja 2014.

               (227)

               Udruženje BAA dostavilo je primjerak Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. koje je sastavilo Vijeće okruga Cornwall. One sadržavaju podatke o nizu kamenoloma koji proizvode građevinski materijal, uključujući kamenolome lisnatog škriljevca.

         (d)   Primjedbe Udruženje proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

               (228)

               Prema navodima Udruženja proizvođača proizvoda od minerala, lisnati škriljevac i škriljevac u Ujedinjenoj Kraljevini upotrebljavaju se kao agregati. Iako lisnati škriljevac i škriljevac koji se upotrebljavaju kao agregati mogu biti materijali koji su nusproizvod vađenja materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati, primjerice vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnog škriljevca, ti se materijali vade i primarno za opskrbu tržišta agregata.

         (e)   Primjedbe kamenoloma Lantoom primljene 16. siječnja 2014.

               (229)

               Kamenolom Lantoom tvrdi da okrug Cornwall ima velike količine agregata koji su nastali kao nusproizvod industrije lisnatog škriljevca i porculanske gline. Trenutačno postoji veliki višak tih materijala, iako su izuzeti od AGL-a. Tržišta su vrlo osjetljiva na cijenu pa se nikakvo povećanje cijene ne bi moglo prenijeti na potrošače.

               (230)

               Prema navodima koje su dostavili, cijena vrste agregata za koji bi kamenolom Lantoom morao platiti porez ako se utvrdi da je izuzeće nespojiva državna potpora trenutačno iznosi otprilike 2 GBP po toni (franko cijena tvornice varira između 1,5 GBP i 3 GBP). To znači da bi porez udvostručio cijene.

               (231)

               Kamenolom tvrdi da je izuzeće od AGL-a bilo od pomoći u poticanju tržišta agregata proizvedenih od izuzetih materijala. Tvrde da otpad može činiti do 75 % izvađenih minerala. Agregati lisnatog škriljevca koji su nusproizvod kamenoloma prodaju se samo u okruženju od 30 milja od kamenoloma.

               (232)

               Prema navodima kamenoloma Lantoom, lisnati škriljevac nije osobito dobar materijal za uporabu kao agregat jer je mekši i ne može se upotrebljavati za izradu betona ili bitumenskog makadama.

         (f)   Primjedbe društva Burlington Slate Limited („BSL”) primljene 10. siječnja 2014.

               (233)

               Glavna djelatnost BSL-a je proizvodnja proizvoda od lisnatog škriljevca standardnih veličina, poput krovnih obloga, zidnih obloga, podnih obloga, materijala za popločavanje i arhitektonskih proizvoda.

               (234)

               BSL smatra da izuzeća za lisnati škriljevac nisu državna potpora jer su opravdana logikom i naravi ekoloških ciljeva AGL-a i s njima su u potpunosti u skladu. Lisnati škriljevac tradicionalno se ne vadi za uporabu kao agregat, naprotiv, vadi se za uporabu kao građevinski materijal za pokrivanje krovova, oblaganje zidova, podova, popločavanje i često se upotrebljava iz tradicionalnih razloga radi očuvanja povijesnih zgrada u Ujedinjenoj Kraljevini.

               (235)

               BSL tvrdi da je jalovina lisnatog škriljevca u drugačijem činjeničnom položaju u usporedbi sa svježe izvađenim agregatima koji se posebno vade za uporabu kao agregati jer su agregati koji proizlaze iz vađenja lisnatog škriljevca nužan i neizbježan nusproizvod postupaka u kojima se proizvode proizvodi lisnatog škriljevca standardnih veličina.

               (236)

               BSL smatra da izuzeća djeluju kao poticaj kamenolomima lisnatog škriljevca da recikliraju otpadni materijal kao agregate. Ako bi kamenolomi lisnatog škriljevca prestali reciklirati otpad kao agregate, više otpada i jalovine nastalih prilikom vađenja lisnatog škriljevca bilo bi odbačeno na odlagališta otpada ili bi se odlagalo kao jalovina.

               (237)

               Prema navodima BSL-a, postupak vađenja lisnatog škriljevca vrlo je skup s obzirom na fizičku dubinu na kojoj se materijali vade, nepovoljne geološke formacije na koje se ponekad nailazi te inženjerske i geotehničke aspekte oblikovanja kamenoloma kako bi se osigurala stabilnost površine i očuvalo sigurno radno okruženje. Škriljevac se vadi iz kamenoloma u pločama u rasponu od otprilike 1 metar × 0,5 metara do 3,5 metara × 1,5 metara, pri čemu je tipična masa u rasponu od 500 kg do 12 tona po komadu. Prerada koja se odvija ovisit će o prirodi proizvoda koji se proizvodi: crjepovi, ploče za oblaganje zidova, podova ili arhitektonski proizvodi. Prerada obično uključuje početno rezanje nakon čega slijedi cijepanje, obrada, daljnje rezanje ili oblikovanje. Oko 50 % prodaje arhitektonskih proizvoda od lisnatog škriljevca BSL-a proizvodi su izvezeni iz Ujedinjene Kraljevine.

               (238)

               BSL pokazuje da su otpaci i jalovina lisnatog škriljevca neizbježan nusproizvod svake faze postupka. BSL procjenjuje da je samo oko 4 % izvađenih materijala prerađeno u gotove proizvode standardnih veličina (koji se obično upotrebljavaju za krovne obloge, popločavanje ili podne obloge), što znači da je 96 % materijala otpad. Recikliranjem otpada i lomljevine lisnatog škriljevca u agregate smanjuje se količina otpadnih materijala koje bi BSL morao poslati na odlagališta otpada ili prikupljati u kamenolomima. Recikliranje dijela otpada i lomljevine škriljevca pomaže da se nadoknade neki troškovi vađenja lisnatog škriljevca, ali takva prodaja nije ništa više od pomoćne djelatnosti koja se obavlja uz redovitu djelatnost vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju i prodaju proizvoda lisnatog škriljevca standardnih veličina.

               (239)

               Prema navodima BSL-a, kamenolomi škriljevca nemaju poticaja za vađenje materijala samo za proizvodnju agregata s obzirom na to da su troškovi vađenja puno veći, a vađenje predstavlja puno veći izazov (u inženjerskom smislu) od onoga s kojim se suočava tipični kamenolom za proizvodnju agregata (koji je površinski kamenolom) te vađenje ne bi imalo komercijalnog smisla ako bi se jedini izvađeni materijal upotrebljavao kao agregat.

               (240)

               Prema njihovim navodima, BSL je dobio suglasnost za rad na temelju toga što vadi kamen kao izvor lokalnog „domaćeg” građevinskog materijala. Zahtjev za vađenjem samo agregata iz njihovog kamenoloma vrlo vjerojatno bio bi odbijen s obzirom na lokaciju unutar ili u blizini nacionalnog parka Lake District.

               (241)

               Prema navodima BSL-a izuzećem za agregate nastale prilikom vađenja lisnatog škriljevca nije im omogućeno vađenje više agregata lisnatog škriljevca.

               (242)

               BSL vodi i dva kamenoloma za vađenje vapnenca. On tvrdi da se jalovina nastala prilikom vađenja lisnatog škriljevca može razlikovati od materijala koji je rezultat vađenja vapnenca za proizvodnju vapna jer se, za razliku od lisnatog škriljevca, vapnenac prvenstveno vadi kao sirovina za uporabu kao građevinski agregat i isplativo je samo vađenje vapnenca s površine dok je lisnati škriljevac sedimentna stijena koja zahtijeva vađenje na većim dubinama. Vapnenac je sličniji vrstama agregata koje nisu izuzete i koje se vade isključivo za uporabu kao agregati nego lisnatom škriljevcu. Prema BSL-u, postoji samo vrlo ograničen broj rudnika u kojima bi kvaliteta vapnenca mogla biti takva da se isplati vaditi „kamenje standardnih veličina” (tj. kamen za popločavanje).

         (g)   Primjedbe društva Eunomia Research and Consulting Ltd. („društvo Eunomia”) primljene 17. siječnja 2014.

               (243)

               Primjedbe društva Eunomia poslane su u ime konzorcija proizvođača sekundarnih agregata (lisnatog škriljevca, rudarske jalovine i pepela s rešetke ložišta peći za spaljivanje) Ujedinjene Kraljevine.

               (244)

               Nastanak materijala prikladnog samo za uporabu kao agregat neizbježan je dio postupka vađenja lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnih obloga ili drugih visokovrijednih postupaka. Cijena koja se dobije za taj materijal kada se upotrebljava kao agregat puno je manja i sama po sebi ne bi bila dovoljan poticaj za vađenje. Društvo Welsh Slate ukazuje na to da se krovni škriljevac prodaje u prosjeku za […] GBP/toni, pri čemu je gornja vrijednost […] GBP po toni. Nasuprot tome, sekundarni agregati prodaju se po cijeni između […] GBP po toni i […] GBP po toni. Prema tome, izuzeće nije dovelo do porasta primarnog vađenja, niti se vađenje potiče postojanjem izuzeća.

               (245)

               Postojanje odlagališta otpada lisnatog škriljevca nastalih prije uvođenja AGL-a, isključuje potrebu za bilo kakvim dodatnim vađenjem lisnatog škriljevca koji bi se upotrebljavao kao agregat.

               (246)

               Društvo Eunomia smatra da ako bi se ukinulo izuzeće za lisnati škriljevac AGL bi […] proizvodne troškove koji nastaju nakon vađenja agregata lisnatog škriljevca koji iznose […] GBP do […] GBP.

         (h)   Primjedbe društva Wincilate Ltd („društvo Wincilate”) primljene 7. siječnja 2014.

               (247)

               Društvo Wincilate je kamenolom lisnatog škriljevca koji podupire izuzeće lisnatog škriljevca od AGL-a. Taj kamenolom navodi da, pored svojih redovitih djelatnosti, drobe i lisnati škriljevac s odlagališta lisnatog škriljevca koja su nastala prije više od 100 godina. Smatraju da je izuzeće i dalje potrebno radi smanjenja odlagališta otpada i zamjene vađenja primarnih agregata.

         (i)   Primjedbe društva Torrington Stone primljene 17. siječnja 2014.

               (248)

               Prema navodima društva Torrington Stone, jedan od njihovih kamenoloma, čiji je primarni proizvod oporezivi krupnozrni pješčenjak, nudi proizvode od prirodnog kamena poput kamena za zidove, kamena za omeđivanje, kamena za gabione. Taj oporezivi krupnozrni pješčenjak natječe se izravno s kamenolomima lisnatog škriljevca koji nude potpuno iste proizvode. Kamen za zidove vadi se ručno i ne reže se u kamenolomu pa stoga ne može ostvarivati korist od izuzeća od AGL-a. Kamen reže klesar na gradilištu, ali AGL je već plaćen

               (249)

               Društvo Torrington Stone s druge strane tvrdi da je lisnati škriljevac prirodno nepravilna oblika i mora biti izrezan (piljen) pa makar i na širinu vodilice.

         (j)   Primjedbe kamenoloma Berwyn Slate primljene 9. siječnja 2014.

               (250)

               Kamenolom Berwyn Slate proizvodi gotove ploče lisnatog škriljevca prilikom čega kao nusproizvod nastaje otpadni materijal. Tijekom povijesti, otkad je započelo vađenje lisnatog škriljevca prije 200 do 300 godina, taj je otpad odlagan u blizini kamenoloma. Prema njihovim navodima, kamenolom planira obraditi otpad u utrživi agregat. Ukidanje AGL-a spriječilo bi ostvarivanje tih planova.

         (k)   Primjedbe Udruženja proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

               (251)

               Udruženje tvrdi da se izuzeće ne bi trebalo primjenjivati na materijale koji se sastoje uglavnom od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca i škriljevca u takvim materijalima koji se upotrebljavaju na tržištima agregata ili kao agregati.

         (l)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (252)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ukazala su na činjenicu da je Opći sud u svojoj presudi od 7. ožujka 2012. u predmetu T-210/02 RENV presudio da materijali kao što su glina, lisnati škriljevac i škriljevac u načelu zadovoljavaju uobičajena načela poreza jer se radi o „agregatima” u smislu Zakona o financijama iz 2001. (članak 71.) i „u mjeri u kojoj se upotrebljavaju i komercijalno iskorištavaju kao takvi”, i da su u položaju koji je usporediv s položajem drugih oporezivih alternativnih agregata (članak 72.). Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, Opći sud jasno je utvrdio da „potencijalno” uključivanje tih materijala u područje primjene poreza „ovisi samo o njihovom stvarnom i utvrđenom iskorištavanju kao agregata”.

               (253)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne postoje jasni dokazi, uključujući podneske udruženja BAA tijekom sudskog postupka, iz kojih je vidljivo da se lisnati škriljevac, škriljevac, ugljen ili lignit u Ujedinjenoj kraljevini namjerno vade za uporabu kao agregata.

               (254)

               Što se tiče lisnatog škriljevca, nadežna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da je lisnati škriljevac stijena koja se može cijepati na tanke ploče. On se uglavnom upotrebljava za pokrivanje krovova, ali i kao dekorativna oplata te kao kamen za spomenike. Proizvodi se u Sjevernom Walesu, Lake Districtu, Devonu i Cornwallu.

               (255)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine lisnati škriljevac izuzet je od AGL-a jer se visokokvalitetni lisnati škriljevac vadi radi uporabe u pokrivanju krovova i podova i zbog svojih dekorativnih svojstava, a ne da bi se upotrebljavao kao agregat. Proizvodi od lisnatog škriljevca mogu obuhvaćati krovni škriljevac, namještaj, arhitektonske proizvode (potprozornjake i poklopne ploče, kuhinjske i kupaonske radne površine, pultove, obloge za peći, obruče kamina, fasadne obloge, znakove na kućama, spomenike i podne pločice) i ukrase (dalje u tekstu zajednički nazvane i „specijalizirani arhitektonski proizvodi”). Međutim, kamena sitnež i ljuskice lisnatog škriljevca koji nastaju prilikom vađenja i oblikovanja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca mogu se zamijeniti svježe izvađenim agregatima. Izuzećima se prema tome potiče i uporaba otpadne kamene sitneži lisnatog škriljevca i drugih povezanih nusproizvoda, čime se osigurava neto dobit za okoliš smanjenjem ekološke štete koja bi proizašla iz dodatnog vađenja agregata.

               (256)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolomi koji nude agregate lisnatog škriljevca, kamenu sitnež lisnatog škriljevca za uporabu kao agregat u svojem oglašavanju ističu svoje visokokvalitetne proizvode od lisnatog škriljevca, poput krovnog škriljevca, radnih površina, kamina, podnih obloga i spomeničkih ploča, na koje je očito stavljen naglasak u djelatnostima vađenja (60).

               (257)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da lisnati škriljevac nije pogodan za uporabu kao agregat jer oblikuje plosnate „viskozne” i neujednačene oblike umjesto kubusnih oblika koji su poželjniji u većini primjena agregata. Visokokvalitetni škriljevac ne upotrebljava se kao agregat jer zbog svojih fizičkih i/ili kemijskih svojstava nije prikladan za tu upotrebu i jer se prodaje za uporabe veće vrijednosti.

               (258)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izračunala su da se za svaku tonu izvađenog lisnatog škriljevca proizvede 95 % otpadne kamene sitneži i oko 5 % lisnatog škriljevca prikladnog za visokokvalitetne uporabe poput crjepova ili fasadnih obloga (61). Veliki dio stijena u kojima ima visokokvalitetnog lisnatog škriljevca ima manje savršeni klivaž zbog čega nisu prikladne za kalanje na tanke ploče. I u proizvodnji istovjetno rezanih i kalanih ploča od materijala više kakvoće nastaju velike količine ljuskica. Kao rezultat toga, velike hrpe otpada lisnatog škriljevca sastavljene od kamene sitneži lisnatog škriljevca tradicionalno se povezuju s lokalitetima na kojima se on obrađivao. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije iz studija na tu temu. Ona ukazuju na činjenicu da je proizvodnja otpada lisnatog škriljevca još uvijek veća od potražnje na tržištu minerala kao agregata i da se još uvijek stvaraju odlagališta otpada lisnatog škriljevca. Proizvodnja proizvoda od lisnatog škriljevca smanjuje se od 2000. s obzirom na to da je smanjena proizvodnja krovnog škriljevca. Od obustave AGL-a u travnju 2014. proizvođači proizvoda od lisnatog škriljevca uočili su pad potražnje za otpadom lisnatog škriljevca i više materijala je dodano odlagalištima otpada.

               (259)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nusproizvodi lisnatog škriljevca mogu se upotrebljavati kao niskokvalitetni agregat za ispune u građevinarstvu i kao dekorativni agregat, a pažljivim odabirom i drobljenjem mogu se ispuniti uvjeti za uporabu kao podloga u izgradnji cesta (62). Iako otpad lisnatog škriljevca nije toliko čvrst kao ostali agregati utvrđeno je da se ponaša na odgovarajući način u toj ulozi te je stoga prikladan kao alternativa za svježe izvađeni agregat u proizvodnji betona i srednje čvrstih materijala za primjenu u građevinarstvu. Neki otpad lisnatog škriljevca drobi se u prah i granule za industrijsku uporabu u proizvodnji bituminizirane tkanine i bitumenskih boja. Izuzećima za lisnati škriljevac potiče se uporaba kamene sitneži iz otpada lisnatog škriljevca, čime se smanjuje šteta za prirodna staništa i vizualna šteta uzrokovana hrpama jalovine. Time bi se poticali projekti kao što su obilaznica A 55 Bangor koju je udruženje BAA spomenulo.

               (260)

               Prema nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine, od obustave određenih izuzeća u travnju 2014. […] bili su prisiljeni prodati svoj otpad lisnatog škriljevca uz gubitak od 3 %, iz čega je vidljivo da bez izuzeća ne bi postojalo tržište za otpad lisnatog škriljevca.

               (261)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da, iako je samo 5 % materijala izvađenog prilikom vađenja lisnatog škriljevca visokokvalitetni materijal, relativna vrijednost ploča lisnatog škriljevca odgovarajuće veličine koje se prodaju kao krovne ili podne obloge, ili za oblaganje i druge dekorativne svrhe, opravdava njihovo vađenje. Visokokvalitetni lisnati škriljevac prodaje se po cijeni između 727 GBP i 1 076 GBP po toni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su cijene proizvoda jednog proizvođača lisnatog škriljevca, koje su kako slijedi (GBP/tona):

                           Godina

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           […] krovni

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           Arhitektonski

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                     Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je drugi proizvođač lisnatog škriljevca prodao krovni škriljevac za otprilike 700 GBP po toni. A njihovi arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca prodaju se kako slijedi:

                           Godina

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           GBP po kvadratnom metru

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

               (262)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine trošak proizvodnje nusproizvoda lisnatog škriljevca iznosi 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni (63). Međutim, prodajne cijene mijenjale su se tijekom godina od 7,36 GBP po toni do najniže cijene od 4,10 GBP po toni. Jedan drugi proizvođač lisnatog škriljevca prodao je građevinski agregat od lisnatog škriljevca po cijeni koja se kretala u rasponu od 4,40 GBP do 6,42 GBP. Visoka vrijednost lisnatog škriljevca dobre kakvoće čini ga žarištem aktivnosti na onim lokalitetima na kojima postoje nalazišta lisnatog škriljevca. Za svakog operatora bilo bi ekonomski iracionalno vaditi lisnati škriljevac s namjerom da ga se proda kao agregat, a ne kao sredstvo dobivanja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca.

               (263)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su podatke izvađene iz financijskih izvješća proizvođača lisnatog škriljevca iz kojih je vidljivo da prihod od arhitektonskih proizvoda te proizvode čini primarnim proizvodima tih trgovačkih društava. Omjer krovnog škriljevca i agregata s obzirom na prihod tijekom godina mijenjao se između 2,54 do 3,52.

               (264)

               U pogledu podataka o cijenama lisnatog škriljevca koje je dostavilo udruženje BAA u kojima su upotrijebljeni podaci o cijenama uvoznih proizvoda, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da se arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca iz Ujedinjene Kraljevine razlikuju od uvezenih arhitektonskih proizvoda od lisnatog škriljevca te da se natječu na različitim tržištima. Prema tome, podaci o cijenama uvezenih proizvoda nisu relevantni za usporedbu cijena.

               (265)

               Nadležna tijela tvrde da se dekorativni lisnati škriljevac proizvodi kao nusproizvod vađenja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca. On se prodaje za otprilike 15 GBP po toni. Iako je ta cijena viša od prodajne cijene građevinskih spuna, kako je prethodno prikazano, još uvijek je puno niža od cijene krovnog škriljevca (koja je viša od 200 GBP po toni). Cijena dekorativnog lisnatog škriljevca usporediva je s onom za druge dekorativne agregate dostupne u maloprodaji u Ujedinjenoj Kraljevini. Ekološka logika izuzeća lisnatog škriljevca i dalje vrijedi s obzirom na to da je dekorativni lisnati škriljevac neizbježan nusproizvod proizvodnje visokokvalitetnog lisnatog škriljevca, dok je dekorativno tržište primarno tržište za one koji proizvode vapnenac ili granit.

               (266)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je u skladu s ekološkim ciljem AGL-a da se lisnati škriljevac i nusproizvodi lisnatog škriljevca izuzmu od poreza kako bi se potakla uporaba tih alternativnih otpadnih nusproizvoda kao zamjena za svježe izvađene agregate.

               (267)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se čini da se, isto kao i škriljevac, lisnati škriljevac može naći zajedno s nizom drugih vrsta stijena. Često ih se može naći izmiješane s pješčenjakom i/ili vapnencem. Namjena pojma „uglavnom” je obuhvatiti smjese koje se većim dijelom, ali ne u potpunosti, sastoje od izuzetog materijala jer se tako pojavljuju u prirodi. Kada se smjese sastoje uglavnom od škriljevca ili lisnatog škriljevca, njihova fizikalna svojstva čine ih manje prikladnim za uporabu kao agregata nego da su uglavnom oblikovane od materijala za koje je vjerojatnije da će se upotrebljavati kao agregati.

               (268)

               Ujedinjena Kraljevina procijenila je da se godišnje proizvede oko 6,33 milijuna tona otpadne kamene sitneži lisnatog škriljevca, a da stare, iskoristive zalihe iznose oko 277 milijuna tona. Od toga, samo je 0,66 milijuna tona prodano za uporabu kao agregat prije uvođenja AGL-a (64). Ostatak je iskorišten za zatrpavanje ili je ostavljen na odlagalištu.

               (269)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se postojanjem izuzeća za nusproizvode lisnatog škriljevca ne potiče daljnje vađenje lisnatog škriljevca s obzirom na to da operatori kamenoloma već imaju problema u pronalaženju tržišta za izuzete otpadne proizvode koji nastaju tijekom njihovih postojećih aktivnosti vađenja. Tvrde da je ukupan broj kamenoloma/pogona za obradu lisnatog škriljevca od uvođenja poreza na agregate ostao uglavnom nepromijenjen, te je iznosio 50 u 2000. i 49 u 2010.

               (270)

               Ujedinjena Kraljevina smatra da se otpadna kamena sitnež lisnatog škriljevca ispravno tretira kao neizbježan nusproizvod postupka vađenja koji se ne provodi kako bi se proizveo agregat, nego da bi se dobio visokokvalitetni lisnati škriljevac za proizvodnju krovnih obloga, fasadnih obloga i drugih vrijednih proizvoda.

               (271)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nije moguće razlikovati nusproizvode proizvodnje rezanog lisnatog škriljevca od škriljevca namjerno proizvedenog kao agregat.

               (272)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine osporavaju navode udruženje BAA iznesene tijekom sudskog postupka u predmetu T-210/02 te u podnescima Komisiji prema kojima postoje kamenolomi lisnatog škriljevca koji iskorištavaju lisnati škriljevac isključivo za proizvodnju agregata. Nakon što su istražila sva imena kamenoloma koja je udruženje BAA dostavilo tijekom postupaka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na svojem zaključku. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izrazila su sumnje u pogledu dokaza, s obzirom na to da se neki kamenolomi spominju kao kamenolomi koji proizvode krovni škriljevac i kao kamenolomi koji iskorištavaju lisnati škriljevac prvenstveno radi proizvodnje agregata.

               (273)

               U pogledu BGS-a, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se podaci temelje na samoopisu materijala koje su proizveli kamenolomi i njihove krajnje upotrebe. Napominju da kamenolomi mogu neki materijal opisati na drugačiji način od onoga kako bi bio razvrstan za potrebe AGL-a, a materijali koje neki kamenolom proizvodi mogu se s vremenom promijeniti. Ti su podaci, stoga, najtočniji popis kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini i krajnjih uporaba postojećih materijala, ali nije moguće reći da daju potpuno točan popis kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini i konačnih uporaba izvađenih materijala. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde i da su podaci zastarjeli i da znaju da neki navedeni kamenolomi više nisu aktivni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde i da se na popisu nalaze trgovačka društva koja imaju valjanu dozvolu za rad kao kamenolomi, ali da zapravo ne djeluju i nikada nisu ni djelovali kao kamenolomi.

               (274)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da je za osam kamenoloma s popisa koji je dostavilo udruženje BAA, a na kojem se nalaze kamenolomi koji proizvode lisnati škriljevac, škriljevac i glinu isključivo za uporabu kao agregata, utvrđeno da nikada nisu iskorištavali agregate, da obavljaju druge djelatnosti koje nisu obuhvaćene AGL-om ili da nisu aktivni od prije uvođenja AGL-a. Neki od tih kamenoloma upotrebljavaju se kao odlagališta.

               (275)

               Nadalje, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da su se koristila definicijama iz Izvješća posebno sastavljenog 2003. kako bi se pomoglo poreznim tijelima u provedbi AGL-a. Prema objektivnom kriteriju kojim su se služila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine kako bi razlikovala usko povezane vrste stijena, materijal koji je razvrstan kao lisnati škriljevac mora se „cijepati samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice”. Ako materijal nema taj kalavi klivaž, za potrebe AGL-a ne tretira se kao lisnati škriljevac, tj. nije izuzet. Materijal poput onog na koji upućuje udruženje BAA bio bi razvrstan kao muljnjak i na njega bi se primjenjivao porez.

               (276)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primila su na znanje podneske različitih zainteresiranih strana u pogledu mogućeg lažnog predstavljanja proizvoda jednog određenog kamenoloma kao proizvoda od lisnatog škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ako materijal ispunjuje kriterij kojim se koriste za utvrđivanje postojanja lisnatog škriljevca, a to je cijepanje s dlijetom, tada je materijal pravilno označen kao lisnati škriljevac za potrebe AGL-a. Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napominju da na web-mjestu tog kamenoloma proizvodi koji se obično dobivaju od lisnatog škriljevca koji se cijepa dlijetom djeluju kao uvezeni. Geologiju tog materijala na tom lokalitetu još nisu provjerila porezna tijela Ujedinjene Kraljevine („Her Majesty's Revenue and Customs” ili „HMRC”).

               (277)

               Budući da se u režimu provedbe HMRC-a primjenjuje pristup koji se temelji na riziku i budući da on djeluje na temelju informacije da neki kamenolom možda ne postupa u skladu s poreznim sustavom, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti taj i druge slučajeve kada istraživanje provedeno kao rezultat prikupljanja dokaza za Komisiju uzrokuje zabrinutost u pogledu pogrešnog razvrstavanja materijala. HMRC se obvezao zatražiti ili uzeti geološke uzorke s tih lokaliteta. Ako se pokaže da materijal nije lisnati škriljevac, za izvađeni materijal platit će se porez, a može se naplatiti i kazna zbog pogrešnog opisa materijala.

               (278)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dalje pokazuju da prilikom oglašavanja kamena radi prodaje, kamenolomi mogu odabrati opis koji ne odgovara objektivnom ispitivanju kojim se koristi HMRC za potrebe utvrđivanja porezne obveze.

               (279)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine preispitala su povjerljive porezne evidencije i javne podatke koji se odnose na svaki od kamenoloma za koje je udruženje BAA tvrdilo da proizvode lisnati škriljevac isključivo za uporabu kao agregat ili koji su navodno pogrešno označavali proizvode kao lisnati škriljevac kako bi ostvarili korist od izuzeća. Rezultati preispitivanja predstavljeni su Komisiji i pokazalo se da možda postoje određena sporna pitanja u pogledu jednog kamenoloma. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti koje materijale taj kamenolom zapravo proizvodi i jesu li oni pravilno označeni kao lisnati škriljevac. Međutim, u pogledu ostalih kamenoloma za koje je utvrđeno da jesu aktivni ili da su bili aktivni, nije bilo pokazatelja da bi se lisnati škriljevac vadio namjerno za uporabu kao agregat.

               (280)

               Treba napomenuti da je u svojem pregledu informacija koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija u obzir uzela činjenicu da se specijalizirani arhitektonski proizvodi od lisnatog škriljevca režu na određenu veličinu. Prema tome, Komisija je smatrala da kamenolomi lisnatog škriljevca, u kojima je rezani kamen glavni proizvod, proizvode specijalizirane arhitektonske proizvode (i stoga ne agregate), prvenstveno zato što su agregati lisnatog škriljevca rezultat drobljenja.

               (281)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su statistike kako bi potkrijepila svoje stajalište da lisnati škriljevac ne remeti prodaju sekundarnih agregata i da iako je potražnja za visokokvalitetnim drobljenim kamenom i visokokvalitetnim pijeskom i šljunkom pala tijekom razdoblja u kojem je AGL- bio na snazi, prodaja lisnatog škriljevca, gline i škriljevca za građevinarstvo nije porasla u istim razmjerima. Očito, udio prodaje onog prvogu u skladu je s padom potražnje. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zaključuju da lisnati škriljevac, glina i škriljevac nisu u velikoj mjeri zamijenili visokokvalitetni drobljeni kamen, pijesak ili šljunak.

         5.6.2.2.
         Škriljevac

   (a)   Primjedbe Udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

               (282)

               Udruženje BAA tvrdi da se škriljevac može upotrebljavati kao agregat, tj. kao agregat niže klase, kako je vidljivo i u Izvješću (65). Škriljevac, glina i muljnjak mogu se pojavljivati kao pokrovne stijene ispod kojih su nalazišta drobljenog kamena i mogu se prodavati kao punjenja niže klase.

               (283)

               Prema navodima udruženja BAA škriljevac i glina mogu se upotrebljavati za posebne uporabe kao agregati za koje nije dostupan drugi materijal ili je manje dostupan, poput oblaganja i poklapanja odlagališta otpada i oblaganja ribnjaka i kanala. Tvrde da te uporabe predstavljaju uporabe gline i škriljevca kao agregata na isti način na koji uporabe materijala za drenažu i obranu od mora predstavljaju uporabu agregata. Udruženje BAA tvrdi da iako se škriljevac vadi kao nusproizvod gline i ugljena, u Ujedinjenoj Kraljevini postoje i vrlo velika područja u kojima se čvršći, zreliji škriljevac pojavljuje zajedno s pješčenjakom.

               (284)

               Udruženje BAA tvrdi da su se čvršće vrste škriljevca, slične tvrdim stijenama, uvijek upotrebljavale kao agregati, čak i prije uvođenja AGL-a. Udruženje BAA navelo je primjer kamenoloma škriljevca koji posluje od 1981. i koji proizvodi građevni kamen i kamen za zidove, kamen za kamenjare i neravno rezani kamen za popločavanje s nešto materijala za ispunjavanje.

               (285)

               Udruženje BAA dostavilo je popis 20 kamenoloma gline i škriljevca izvađen iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010., koji navodno iskorištavaju materijal samo za uporabu kao agregat.

               (286)

               Tvrde da neki kamenolomi koji su u Direktoriju rudnika i kamenoloma BGS-a razvrstani kao kamenolomi „pješčenjaka” zapravo ostvaruju korist od izuzeća od AGL-a na temelju toga što su zapravo kamenolomi škriljevca koji su u sastavu nalazišta Caithness Shale Beds u Škotskoj.

               (287)

               Udruženje BAA tvrdi da postoje brojni kamenolomi miješane geologije uključujući škriljevac koji ostvaruju korist od izuzeća za materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca, s obzirom na to da u Ujedinjenoj Kraljevini ima mnogo nalazišta škriljevca i da je često izmiješan s drugim stijenama. Udruženje BAA navodi primjer kamenoloma u kojem se proizvode isključivo agregati i koji na taj način ostvaruje korist od izuzeća.

               (288)

               Udruženje BAA tvrdi da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine imaju informacije u pogledu imena kamenoloma koji su bili izuzeti od AGL-a na temelju toga što su u cijelosti ili uglavnom bili kamenolomi lisnatog škriljevca ili škriljevca. Međutim takve informacije nisu se mogle dostaviti udruženju BAA zbog njihove povjerljivosti.

         (b)   Primjedbe Roberta Durwarda iz udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

               (289)

               Udruženje BAA tvrdi da se ne može smatrati da su glina i škriljevac za keramičke proizvode i gips u drugačijem položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a u svjetlu njegovog ekološkog cilja. Tvrde da su ti materijali usporedivi s kamenjem, pijeskom ili šljunkom koji se vade radi primjene u građevinarstvu jer se vade radi primjene u građevinarstvu, a glina i škriljevac su stijene. Navodno, velike količine gline i škriljevca upotrebljavaju se za proizvodnju keramičkih građevinskih proizvoda. Vađenje gline za proizvodnju opeke može se smanjiti uporabom betonskih proizvoda koji se mogu proizvesti od otpada/nusproizvoda kamenoloma koji se često oporezuju. Prema tvrdnjama udruženja BAA, neoporezivanje gline i škriljevca koji se upotrebljavaju u keramičkim građevinskim proizvodima potkopava AGL.

         (c)   Primjedbe društva Torrington Stone primljene 17. siječnja 2014.

               (290)

               Prema tvrdnjama društva Torrington Stone jedan od njihovih kamenoloma proizvodi škriljevac kao nusproizvod krupnozrnog pješčenjaka. Dobre je kakvoće i može se upotrebljavati kao rasuti materijal za ispune. Drugi njihov kamenolom proizvodi škriljevac kao glavni proizvod i pješčenjak kao sekundarni proizvod, koji podliježe porezu. Čini se da društvo Torrington Stone navodi da su proizvodi koje prodaju kamena sitnež, donji nosivi sloj, materijal nepogodan za drobljenje ili materijal za punjenje, koji se mogu se dobiti iz svih njihovih materijala.

               (291)

               Nakon uvođenja AGL-a cijene škriljevca porasle su zbog tržišnih snaga.

               (292)

               Društvo Torrington Stone dostavilo je i podatke u pogledu kamenoloma Venn koji je proizvodio škriljevac kao nusproizvod koji je idealan za popunjavanje nasipa, a natjecao se s oporezivim nusproizvodom iz jednog od kamenoloma društva Torrington Stone. Cijena škriljevca kao nusproizvoda bila je oko 3,50 GBP uključujući prijevoz procijenjen na 3,00 GBP.

         (d)   Primjedbe društva Eunomia primljene 17. siječnja 2014.

               (293)

               Primjedbe društva Eunomia poslane su u ime konzorcija proizvođača sekundarnih agregata (lisnatog škriljevca, rudarske jalovine i pepela s rešetke ložišta peći za spaljivanje) Ujedinjene Kraljevine.

               (294)

               Prema navodima društva Eunomia, rudarska jalovina (obično se sastoji od škriljevca) dostupna je za ponovnu uporabu iz aktivnih dubokih rudnika ili zatvorenih/održavanih neaktivnih dubokih rudnika. Rudarska jalovina dobiva se vađenjem ugljena iz dubokih rudnika. Kvalitativna svojstva rudarske jalovine uvelike se razlikuju među različitim rudnicima i u različitim fazama vađenja, ovisno o geologiji slojeva u trenutku vađenja. Zbog neujednačenih svojstava rudarske jalovine, to je materijal vrlo niske klase i ima vrlo malu ponovnu uporabnuu vrijednost.

               (295)

               Društvo Eunomia tvrdi da rudarska jalovina obično ne ostvaruje dobre cijene. Međutim, postojanje ispusta omogućuje predmetnom rudniku da posluje tako što se ispražnjuju odlagališta jalovine. Društvo Eunomia tvrdi da bez mogućnost besplatnog davanja rudarske jalovine ili prodaje po konkurentnoj cijeni, kojom se odražava njezina slabija kvaliteta, ne postoje druga financijski održiva opcija za uklanjanje rudarske jalovine škriljevca kako bi se omogućio daljnji razvoj. Društvo Eunomia tvrdi da za rudarsku pokvaru trošak proizvodnje nakon vađenja, uz isporuku unutar 5 km od lokaliteta vađenja, obično iznosi […] GBP po toni za aktivne duboke rudnike i […] GBP po toni za zatvorene/održavane neaktivne duboke rudnike. Stoga bi uvođenje AGL-a od 2 GBP po toni […] troškove. Tada bi bilo povoljnije da se rudarska jalovina škriljevca odlaže na odlagališta.

         (e)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (296)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac izuzet zbog toga što se velika većina škriljevca ne upotrebljava kao agregat. Naime, većina škriljevca općenito nije prikladna za uporabu kao agregat. Škriljevac svoju visokokvalitetnu uporabu ima u proizvodnji opeke, što je keramički postupak pa je stoga izuzet od AGL-a. Svi nusproizvodi škriljevca izvađenog za proizvodnju opeke stoga bi bili nusproizvod materijala izvađenog za drugu uporabu, a ne za uporabu kao agregat.

               (297)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac dio iste porodice stijena kao i glina. Gline se kreću u rasponu od mekih i plastičnih do čvrstog muljnjaka. Njihova fizikalna i kemijska svojstva i mineralni sastav određuju za koju su uporabu najprikladniji. Ovisno o stupnju kalavosti (66) može biti teško razlikovati škriljevac i glinu na jednom kraju spektra te škriljevac i lisnati škriljevac na drugom kraju spektra.

               (298)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac usko povezan s vađenjem gline, a na njega se nailazi i prilikom vađenja ugljena. Kao i glina, škriljevac se može upotrebljavati u proizvodnji fasadne opeke, opeke za popločavanje i visokokvalitetne prešane opeke (90 % potražnje za glinom od koje se proizvodi opeka odnosi se na uporabu u proizvodnji fasadnih opeka za domaće tržište nekretnina), krovnih crjepova i obloga te glaziranih cijevi za odvodnjavanje i kanalizaciju. Velike količine upotrebljavaju se u proizvodnji cementa. Druge uporabe uključuju oblaganje i poklapanje odlagališta za otpad, oblaganje ribnjaka i kanala, uporabu u krajobraznom uređenju, proizvodnji laganih agregata za blokove i kao opću građevinsku ispunu.

               (299)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se škriljevac može upotrebljavati kao agregat niske kakvoće, najčešće za popunjavanje prostora i kao rasuti materijal ispod površine cesta. Neke vrste škriljevca prikladne su i za proizvodnju laganih agregata, ali samo nakon što budu podvrgnuti proizvodnom postupku koji obuhvaća izlaganje materijala visokim temperaturama. U nekim okolnostima, geološki uvjeti (tlak i toplina) doveli su do stvaranja čvršćeg škriljevca koji prilikom drobljenja oblikuje granule u obliku blokova koje mogu biti prikladne za neke primjene kao agregat niže klase poput građevinske ispune.

               (300)

               Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kako su škriljevac i glina geološki slični, u nacionalnoj statistici Ujedinjene Kraljevine svrstani su zajedno. Godine 2000. u Ujedinjenoj Kraljevini prodano je 10 838 000 tona gline i škriljevca, 7 880 000 tona upotrijebljeno je za opeku, cijevi i pločice, a 2 958 000 tona gline i škriljevca prodano je za druge uporabe. Godine 2012. u Ujedinjenoj Kraljevini prodano je 5 497 000 tona gline i škriljevca, 3 569 000 tona upotrijebljeno je za opeke, cijevi i pločice. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da s obzirom na to da je vađenje gline i škriljevca prepolovljeno u razdoblju između 2000. i 2012. i da je prodaja gline i škriljevca za druge svrhe osim za opeke, cijevi i pločice 2012. bila 35 % niža nego u 2002., nije vjerojatno da je uvođenjem poreza pojačano vađenje za uporabu tih materijala kao agregata.

               (301)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je otpadni škriljevac koji nastaje tijekom vađenja ugljena neplanirani i neželjeni nusproizvod. Općenito je prikladan samo kao osnovna ispuna u cestogradnji ili nasipima za obranu od poplava i zbog toga se prodaje po zanemarivoj cijeni. Otpadni proizvodi općenito se odlažu na konsolidirana odlagališta materijala ili se upotrebljavaju kao dodatni materijal za ispunu, ako se u blizini nalazi površinski rudnik. Dok se sam ugljen prodaje za otprilike 50 GBP po toni, škriljevac se obično prodaje za vrlo nisku cijenu, u prosjeku za najviše 1 – 2 GBP po toni, ako se pojavi potražnja u blizini mjesta vađenja. Procjenjuje se da proizvodni troškovi iznose između 0,50 GBP i 2 GBP po toni. Ponekad se škriljevac daje čak i besplatno, ako se kupci sami pobrinu za prijevoz.

               (302)

               To isto vrijedi i za ostale rudarske jalovine, koje se općenito upotrebljavaju samo kao agregat niže klase, ako se pojavi potražnja u blizini mjesta vađenja.

               (303)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se neki nusproizvodi škriljevca koji nastaju prilikom vađenja drugih materijala prodaju kao agregati, ali u načelu, zbog troškova prijevoza, uporaba škriljevca kao agregata isplativa je samo ako se potražnja pojavi u blizini mjesta vađenja. Budući da se takav škriljevac ne vadi kako bi se komercijalno iskorištavao kao agregat i kako se zbog njega smanjuje potražnja za svježe izvađenim agregatima, ona tvrde da je njegovo izuzeće u skladu s ekološkim ciljem te naravi i logikom AGL-a.

               (304)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da BGS i Godišnjak minerala Ujedinjene Kraljevine, godišnja zbirka podataka Ujedinjene Kraljevine, glinu i škriljevac tretiraju kao jednu kategoriju. Njihova prosječna prodajna cijena, prema Uredu za nacionalnu statistiku, kreće se između 2,52 GBP i 2,88 GBP po toni. U 2012. cijene su iznosile između 3,34 GBP do 4,44 GBP po toni.

               (305)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije u pogledu kamenoloma koji proizvodi krupnozrni pješčenjak koji se upotrebljava u proizvodnji asfalta za primjenu u površinskom sloju cesta. Taj kamenolom proizvodi i prodaje i škriljevac koji se pojavljuje unutar slojeva krupnozrnog pješčenjaka. Kamenolom procjenjuje da trošak proizvodnje njegovih proizvoda od škriljevca iznosi 6,31 GBP po toni.

               (306)

               Što se tiče škriljevca koji se upotrebljava u keramičkim postupcima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine priložila su informacije koje im je je dostavila Britanska konfederacija keramičara („BCC”), trgovačko udruženje keramičke industrije Ujedinjene Kraljevine. Primijetili su da postoje znatne razlike u troškovima proizvodnje škriljevca, što ovisi o brojnim čimbenicima. Oni procjenjuju da se trošak vađenja općenito kreće u rasponu od […] – […] GBP po toni.

               (307)

               Udruženje BCC procjenjuje da bi prodajna cijena škriljevca za uporabu kao agregata bila […] GBP do […] GBP po toni. Tvrde da se škriljevac može prodavati s gubitkom kako bi se došlo do kvalitetnih materijala za proizvodnju opeke koji se nalaze ispod predmetnog nalazišta škriljevca.

               (308)

               Udruženje BCC nadalje napominje da se veći dio proizvodnje opeke odvija na lokalitetima povezanima s kamenolomima, pa se stoga ne određuje cijena materijala. Međutim, prema njihovoj procjeni trošak – ako se prodaje trećoj strani – iznosi […] GBP do […] GBP po toni, plus troškovi dostave. Napominju da je prodajna cijena škriljevca niža od cijene visokokvalitetne gline.

               (309)

               U pogledu izuzeća za materijale koji se uglavnom sastoje od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca i škriljevca, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da je izuzeće potrebno s obzirom na to da prirodni minerali nemaju čistoću od 100 %.

               (310)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatraju da se škriljevac ne vadi isključivo za uporabu kao agregat te su istražila početne tvrdnje udruženja BAA u tom pogledu u postupku pred sudovima Unije. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da se škriljevac i dalje proizvodi kao nusproizvod drugih aktivnosti vađenja, osobito gline, ugljena i vapnenca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da niti iz jednog dokumenta koje je udruženje BAA dostavilo sudovima Unije ili Komisiji, prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nije vidljivo da ima kamenoloma koji iskorištavaju škriljevac i glinu prvenstveno za uporabu kao agregat.

               (311)

               Komisija je zatražila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da dostave podatke u pogledu proizvoda četiri kamenoloma koja se spominju u podnesku jedne zainteresirane strane kao izuzeti kamenolomi koji su dobili ugovore isključivo zbog tog izuzeća i koji dostavljaju istu vrstu proizvoda koju je mogao dostavljati i njihov kamenolom koji se oporezuje. Spominje se da je jedan od kamenoloma dobio odobrenje za iskorištavanje škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine utvrdila su da su sva četiri kamenoloma bila registrirana za plaćanje AGL-a i da to i čine od njegova uvođenja 2002. Čini se da ti kamenolomi prodaju (67) izvađeni kamen, pijesak, šljunak, agregat uključujući reciklirane proizvode i proizvode od betona, agregat od čvrstog kamena, agregate i ispune, proizvode za građevinarstvo, dekorativne agregate, ploče za popločavanje od pješčenjaka te pijesak, šljunak i druge agregate. Nije utvrđeno da je ijedan od tih kamenoloma ostvario korist od izuzeća za škriljevac.

               (312)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine razmotrila su i osam kamenoloma koji su u bazi podataka BGS-a navedeni kao kamenolomi koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Tvrde da barem neki od tih kamenoloma vade i druge proizvode osim škriljevca. Ona stoga očito nisu mogla nedvojbeno utvrditi kamenolome škriljevca koji vade škriljevac isključivo za uporabu kao agregat.

               (313)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objašnjavaju da bi škriljevac trebao ostvarivati koristi od izuzeća i kada je nusproizvod oporezivih agregata. Na primjer, škriljevac se može vaditi kao neizbježni nusproizvod vađenja vapnenca ili krupnozrnog pješčenjaka. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac materijal niže vrijednosti od vapnenca, i nije prikladan za široki raspon primjena agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je škriljevac proizveden na taj način kao nusproizvod bio izuzet u skladu s ekološkim ciljem poreza kako bi se kamenolomima koji ga proizvode kao nusproizvod omogućilo da ga prodaju kao zamjenu za ostale svježe izvađene agregate za uporabu u ograničenom rasponu primjena za koje je prikladan. Ako je za materijal prvotno plaćen porez kao za vapnenac, kamenolomi ga ne bi mogli prodati kao otpadni škriljevac.

               (314)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, s obzirom na to da je škriljevac općenito prikladan samo za ograničene i posebne primjene kao agregat, te da je škriljevac u načelu isplativo upotrebljavati kao agregat samo ako se potražnja pojavi u blizini mjesta vađenja, nije vjerojatno da bi u blizini bilo kojeg kamenoloma u kojem se prvenstveno vade drugi agregati (npr. krupnozrni pješčenjak) bilo dovoljno potražnje kojom bi se potaklo vađenje dodatnog oporezivog agregata kako bi se došlo do neoporezivog nusproizvoda škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nisu upoznata niti s jednom situacijom u kojoj se to dogodilo ili je vjerojatno da će se dogoditi u budućnosti.

               (315)

               U odgovoru na podnesak koji je zainteresirana strana dostavila Komisiji, u kojem se navodi da su primarni materijali kamenoloma Vyse (koji pripada kamenolomu Torrington Stone) u Sjevernom Devonu muljnjak i škriljevac koji se upotrebljavaju kao agregati, uz sekundarni materijal nečisti pješčenjak, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dovode u pitanje tvrdnju da je škriljevac primarni materijal tog kamenoloma s obzirom na to da se na njihovom web-mjestu detaljno opisuju njihovi visokokvalitetni proizvodi od pješčenjaka te da se napominje da „opće priznati zbog svoje iznimne trajnosti i kvalitete, Braunton Aggregates isporučuju niz proizvoda od pješčenjaka, od ukrasnog kamena, kamena za omeđivanje, vrtne kamene sitneži, kamenja za kamenjare do ispuna za rešetkaste pregrade i agregata u rasutom stanju”. U Direktoriju rudnika i kamenoloma iz 2010. koji je sastavio Britanski centar za geološka istraživanja kamenolom Beam Quarry naveden je kao kamenolom koji proizvodi „pješčenjak, karbon, kamenje sa stratificiranim uzorkom”. Ona stoga ne prihvaćaju da je kamenolom Vyse dokaz toga da se škriljevac vadi namjerno za uporabu kao agregat.

               (316)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, u pogledu škriljevca, HMRC primjenjuje kriterij – kako je opisano u Izvješću – prema kojem se taj materijal mora „lako cijepati (džepnim nožićem) u pahuljice čija se debljina mjeri u milimetrima”. Materijal koji se cijepa u male blokove čija se debljina mjeri u centimetrima (i stoga je prikladniji za uporabu kao agregat) razvrstava se kao muljnjak i predmet je oporezivanja. Udruženje BAA u svojem podnesku tvrdi da niz kamenoloma zbog poreza vadi isključivo materijal koji je razvrstan kao škriljevac te taj materijal prodaje kao agregat. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da, ako bi postojali bilo kakvi materijalni dokazi da postoje takvi slučajevi lažnog opisivanja kamenja kao škriljevca radi izuzeća od AGL-a, HMRC bi to istražio kao potencijalnu poreznu prijevaru.

               (317)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, sve porezne aktivnosti koje obavlja HMRC temelje se na riziku. To znači da se ne provjeravaju sva poduzeća registrirana u HMRC-u ako ne postoji razlog da se ispitaju porezne prijave koje su predala HMRC-u. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine svjesna su da postoji rizik da bi kamenolomi mogli ostvarivati korist od izuzeća od AGL-a lažnim opisivanjem materijala koje proizvode. HMRC provodi provjere kako bi osigurao da se AGL pravilno primjenjuje, te provodi istrage kada postoje dokazi o lažnom opisivanju materijala.

               (318)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine preispitala su povjerljive porezne evidencije i javne informacije u pogledu kamenoloma koje je udruženje BAA navelo kao kamenolome koji proizvode glinu i škriljevac isključivo za uporabu kao agregat ili koji su svoje proizvode pogrešno označili kao škriljevac kako bi mogli ostvariti korist od izuzeća. Rezultati preispitivanja u pogledu svakog kamenoloma predstavljeni su Komisiji. Preispitivanje je pokazalo da možda postoje određena sporna pitanja u pogledu jednog kamenoloma, a nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se to istražiti. Što se tiče većine kamenoloma za koje je utvrđeno da su aktivni ili da su bili aktivni, nije bilo pokazatelja da iskorištavaju škriljevac ili glinu isključivo za uporabu kao agregat. Međutim, iz podataka koji su dostavljeni Komisiji vidljivo je da barem četiri ili pet (68) kamenoloma ostvaruju korist od izuzeća iako im je glavni proizvod rezani kamen, a škriljevac se vadi uz njega.

         5.6.2.3.
         Ugljen

   (a)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (319)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ugljen je zapaljiva, sedimentna stijena. Ugljen proizveden u Britaniji ima visoki sadržaj sumpora i upotrebljava se gotovo isključivo u elektranama na ugljen za odsumporavanje dimnih plinova, iako se nešto malo ugljena troši i u domaćinstvima. Sav koksni ugljen (koji se upotrebljava u visokim pećima za proizvodnju čelika) trenutačno se uvozi. Ugljen nije prikladan za uporabu kao agregat.

               (320)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ako se ugljen vadi iz površinskih kopova, pokrovne stijene (69) i slojevi koji se nalaze između ugljenih slojeva podižu se odvojeno od ugljenih slojeva i vatrostalne gline koja leži ispod nekih slojeva. Vatrostalna glina, koja je nusproizvod vađenja ugljena, vadi se odvojeno i prodaje za oko 10 % od cijene ugljena, prvenstveno kao bojilo u proizvodnji opeke. U svim slučajevima, pokrovna stijena, prašina koja se nalazi između slojeva i svi ostaci koji preostanu nakon prerade minerala (npr. radi uklanjanja visokog sadržaja pepela i drugih nečistoća) nakon vađenja se odlažu u prazne šupljine.

               (321)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da svi podzemni rudnici svoj ugljen obrađuju u postrojenjima za odvajanje čestica po gustoći. Otpad iz tog procesa u načelu se odlaže na odlagališta i konsolidira. Stara odlagališta otpada uljepšana su i pokrivena vegetacijom kako bi se smanjio njihov vizualni učinak. Ako u blizini postoji površinski kop ugljena i/ili drugih minerala, otpad se ponekad upotrebljava kao dodatna ispuna za zatrpavanje tih šupljina.

               (322)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, neke se jalovine ili otpad iz proizvodnje ugljena mogu upotrijebiti, primjerice, kao rasuta ispuna u građevinarstvu ili za nasipe za obranu od poplava. Otpad se sastoji od sitnog zrnja i nije prikladan za uporabu u građevinarstvu kao potpora.

               (323)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nema dokaza da ijedan kamenolom u Ujedinjenoj Kraljevini vadi ugljen isključivo za dobivanje agregata. Tvrde da je AGL osmišljen kako bi se osiguralo da se materijal koji se u cijelosti sastoji od jalovine koja je nastala prilikom vađenja ugljena ne oporezuje. Čisti slojevi agregata koji se vade prilikom kopanja do ugljena podliježu AGL-u.

         5.6.2.4.
         Lignit

   (a)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (324)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, lignit je materijal koji se po svojim svojstvima nalazi između treseta i ugljena. Jedino značajno nalazište lignita u Velikoj Britaniji je u Devonu, gdje se dobiva kao nusproizvod vađenja kuglične gline. Male količine prodaju se za uporabu u vrtlarstvu. Velika nalazišta postoje i u Sjevernoj Irskoj, ali tamo nije bilo komercijalne proizvodnje lignita zbog znatnog otpora takvoj proizvodnji u lokalnoj zajednici. Lignit nije prikladan za uporabu kao agregat, posebno zbog visokog sadržaja vlage i hlapivih tvari.

         5.6.2.5.
         Ocjena Komisije

   5.6.2.5.1.   Lisnati škriljevac

               (325)

               Iako je lisnati škriljevac agregat u smislu članka 17. stavka 1. Zakona iz 2001. iz podnesaka nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine i zainteresiranih strana proizlazi da se lisnati škriljevac vadi radi dobivanja arhitektonskih proizvoda i proizvoda standardnih veličina koji se prodaju po puno višoj cijeni od lisnatog škriljevca koji se prodaje za uporabu kao agregat. Ne bi bilo ekonomski smisleno iskorištavati kamenolome samo kako bi se izvadio lisnati škriljevac za uporabu kao agregat koji zbog svojih osobina, u većini slučajeva, nije prikladan za primjene kao visokokvalitetan agregat, nego se upotrebljava kao agregat niže klase. Osim toga, metode vađenja daleko su skuplje od standardnih metoda vađenja agregata – bilo bi ekonomski nelogično namjerno proizvoditi agregat na tako skup način. Na primjer, trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca iznosi 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni, dok se prodaje po cijeni od najviše 6,42 GBP po toni.

               (326)

               Materijal koji se upotrebljava kao visokokvalitetni lisnati škriljevac ima rezano lice zbog načina na koji se vadi; teške ploče škriljevca režu se poprečno u utvrđene veličine s pomoću pile, a i tada obično imaju najmanje jedno lice koje se kala duž prirodne ravnine u stijeni pravljenjem rascjepa (razdvajanje maljem i dlijetom). U tom slučaju, na lisnati škriljevac odnosio bi se izuzeti postupak u skladu s člankom 18. stavkom 2. Zakona o financijama iz 2001. te bi ostvarivao korist od poreznog odbitka u skladu s člankom 30.

               (327)

               Udruženje BAA i nekoliko zainteresiranih strana tvrdili su da su ploče stolova, kamen za zidove i kamen za omeđivanje agregati i da bi kamenolomi koji proizvode takve proizvode kao primarne proizvode trebali plaćati porez. Glavni argument za to je da se struktura proizvoda odgovarajućih kamenoloma ne razlikuje od strukture proizvoda kamenoloma koji vade kamen (poput granita ili pješčenjaka) i koji isto tako proizvode kamen za zidove, a potom sekundarne agregate niže klase.

               (328)

               Za razliku od ostalih agregata poput vapnenca, čini se da škriljevac zahtijeva duboko kopanje, što njegovo vađenje čini skupim u odnosu na troškove uobičajenog kamenoloma. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i zainteresirane strane pokazali su da postoji važna razlika između uobičajenih kamenoloma agregata (kao što su granit, pješčenjak i vapnenac) i kamenoloma lisnatog škriljevca i da je potpuno opravdano tretirati ih različito u poreznom smislu.

               (329)

               Udruženje BAA i nekoliko zainteresiranih strana tvrde da ima kamenoloma lisnatog škriljevca koji ne proizvode specijalizirane arhitektonske proizvoda, nego iskorištavaju lisnati škriljevac namjerno za uporabu kao agregat. Nadalje, ima kamenoloma koji tvrde da bi trebali biti obuhvaćeni izuzećem jer proizvode lisnati škriljevac, ali zapravo materijal koji proizvode nema odgovarajuću kalavu strukturu ili je pogrešno označen.

               (330)

               U tom pogledu Komisija napominje, kao prvo, da prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ne postoje naznake da bi kamenolomi namjerno vadili škriljevac za uporabu kao agregat. Doista, u nedostatku jasnih dokaza o suprotnom, od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine nije se moglo očekivati da će dokazati negativnu činjenicu, tj. da nema kamenoloma koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Kada su joj bili dostavljeni primjeri kamenoloma koji navodno iskorištavaju lisnati škriljevac namjerno za uporabu kao agregat, Komisija je zatražila da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostave informacije u pogledu tih kamenoloma. Informacije pokazuju da nijedan od tih kamenolomima ne iskorištava lisnati škriljevac namjerno i prvenstveno radi uporabe kao agregata. Informacije jedino ostavljaju sumnju u pogledu kvalifikacija proizvoda jednog određenog kamenoloma kao lisnatog škriljevca, što su se tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala istražiti. Lažno predstavljanje materijala predstavlja zlouporabu AGL-a, a ne pitanje povezano s državnom potporom.

               (331)

               Drugo, kako je opisano u uvodnoj izjavi 169. Komisija smatra da oglasi u kojima kamenolomi opisuju svoje proizvode radi privlačenja klijenata nisu u potpunosti relevantni za ocjenu uporabe tih materijala za potrebe AGL-a. Sama nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne uzimaju u obzir takve opise za potrebe ubiranja poreza.

               (332)

               Kriterij kojim su se nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine služila za provjeru je li materijal koji je izvadio određeni kamenolom lisnati škriljevac u skladu je s Izvješćem (70), a provjerava se može li se materijal „cijepati samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice”. Stoga, ako bi bilo kamenoloma koji tvrde da proizvode lisnati škriljevac i tako ostvaruju korist od izuzeća, a zapravo proizvode materijal koji nema dovoljno kalavu strukturu, kako tvrdi udruženje BAA, ti se kamenolomi ne bi prijavili za plaćanje AGL-a, kršeći tako zakon. To bi predstavljalo pitanje provedbe zakona koje bi kao prijevaru istraživao HMRC. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se istražiti prethodno spomenuti kamenolom i sve druge slučajeve u kojima istraživanje poduzeto radi prikupljanja dokaza za Komisiju izaziva zabrinutost u pogledu pogrešnog razvrstavanja materijala. Ako se pokaže da materijal nije lisnati škriljevac, naplaćuju se porez i kazna.

               (333)

               U skladu sa zaključcima Općeg suda (71) uključivanje određenih materijala u područje primjene poreza temeljem uobičajenog primjenjivog poreznog pravila ovisi „samo o njihovom stvarnom i utvrđenom iskorištavanju kao agregata”. Za svježe izvađeni lisnati škriljevac to se može tumačiti tako da, ako nema dokaza da kamenolomi namjerno vade lisnati škriljevac za uporabu kao agregat, lisnati škriljevac nije usporediv s oporezivim materijalima te je stoga izuzeće povezano s lisnatim škriljevcem obuhvaćeno općim načelima AGL-a.

               (334)

               Komisiji je dokazano da se škriljevac ne vadi namjerno za uporabu kao agregat, nego se iz kamenoloma vadi kako bi se dobili proizvodi standardnih veličina i dekorativni proizvodi.

               (335)

               Komisija stoga zaključuje da je svježe izvađeni škriljevac u drugačijem činjeničnom i pravnom položaju od oporezivih materijala i stoga nije obuhvaćen uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a.

               (336)

               Iako iz podnesaka proizlazi da je samo mali dio (oko 5 %) materijala izvađenih iz kamenoloma lisnatog škriljevca visokokvalitetni lisnati škriljevac koji se u pločama odgovarajućih veličina može prodati kao arhitektonski proizvod standardne veličine te, prema tome, ne za uporabu kao agregat, preostali dio materijala izvađenog iz kamenoloma čini lisnati škriljevac kao nusproizvod ili otpad koji se može upotrijebiti kao agregat (izuzeće jalovine dobivene vađenjem lisnatog škriljevca ocjenjuje se u odjeljku 5.6.4. u nastavku).

               (337)

               Međutim, s obzirom na to da je vađenje lisnatog škriljevca kao nusproizvoda neizbježno prilikom vađenja visokokvalitetnog lisnatog škriljevca za dekorativni materijal i materijal standardnih veličina koji se upotrebljava u građevinarstvu i da se do njega ne može doći kada se vade drugi materijali, njegovo izuzeće pridonosi cilju AGL-a. Njime se doista može pomoći da se potražnja za svježe izvađenim materijalima za uporabu kao agregat preusmjeri prema lisnatom škriljevcu kao nusproizvodu. Štoviše, ne postoji rizik da bi se tim izuzećem moglo potaknuti svježe vađenje lisnatog škriljevca s obzirom na visoke troškove vađenja škriljevca koji se mogu pokriti samo kada se dobiva lisnati škriljevac iz kojeg se proizvode dekorativni materijali i materijali standardnih veličina. To je potvrđeno i time što je nakon uvođenja AGL-a broj aktivnih kamenoloma lisnatog škriljevca sve manji (s 43 broj kamenoloma pao je na 32), kako su obavijestile vlasti Ujedinjene Kraljevine (72).

               (338)

               Komisija napominje da se u prirodi može pojaviti lisnati škriljevac koji nije 100 % čist, ali koji još uvijek ispunjuje zahtjev da se cijepa samo dlijetom na oštre pahuljice i pločice. U takvim slučajevima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su da bi se izuzećem trebao obuhvati i materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca.

               (339)

               Prema tome, s obzirom na to da nisu dostavljeni dokazi da je takav materijal koji se uglavnom sastoji od lisnatog škriljevca namjerno vađen da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija smatra da bi se isto obrazloženje koje se primjenjuje na materijal koji se u cijelosti sastoji od lisnatog škriljevca trebalo primjenjivati i na materijal koji se sastoji uglavnom od škriljevca, čime je obuhvaćena situacija opisana u uvodnoj izjavi 338.

               (340)

               Prema tome, izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (a) Zakona o financijama iz 2001. odobreno za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od lisnatog škriljevca, ili je dio bilo čega što se sastoji od škriljevca, ne odstupa od uobičajenog načela oporezivanja AGL-a.

         5.6.2.5.2.   Škriljevac

               (341)

               S obzirom na to da je škriljevac stijena i stoga agregat u smislu članka 17. stavka 1. Zakona o financijama iz 2001., njegovo izuzeće od AGL-a ne predstavlja odstupanje od uobičajenog načela oporezivanja AGL-a, ako se škriljevac ne vadi namjerno za uporabu kao agregat. U slučaju takvog vađenja njegovo izuzeće moglo bi se opravdati samo ako pridonosi ekološkom cilju AGL-a, tj. preusmjeravanju potražnje.

               (342)

               Podnesci zainteresiranih strana i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ukazali su na niz uporaba škriljevca kao agregata, uglavnom kao agregata niže klase za ispunu i uporabu kao rasuti materijal ispod površina cesta ili kao ispunu nasipa.

               (343)

               Osim toga, Komisija napominje da se škriljevac često pojavljuje s pješčenjakom ili drugim oporezivim materijalima. U takvim slučajevima, može se smatrati da se škriljevac namjerno vadi zajedno s takvim materijalima za komercijalno iskorištavanje kao agregat.

               (344)

               Sama nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrdila su da su oni materijali koji se vade za uporabu kao agregat, ili koji nastaju kao nusproizvod postupka za proizvodnju agregata za komercijalno iskorištavanje, u drugačijem činjeničnom položaju od izuzetih materijala. Stoga je škriljevac koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat isto tako u različitom činjeničnom položaju od izuzetih materijala, isto kao i svi drugi svježe izvađeni oporezivi materijali. Prema tome, ne bi bilo opravdano da materijal ostvari korist od izuzeća od AGL-a ako se namjerno vadi za uporabu kao agregat.

               (345)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da se veći dio škriljevca ne upotrebljava kao agregat jer je veći dio škriljevca općenito neprikladan za uporabu kao agregat. Škriljevac je visokokvalitetni materijal za uporabu u proizvodnji opeke, što je keramički postupak.

               (346)

               Na temelju informacija primljenih od zainteresiranih strana Komisija napominje da se svježe izvađeni škriljevac može upotrebljavati kao agregat, iako ne u širokoj primjeni te da se, za razliku od lisnatog škriljevca, od škriljevca ne proizvode luksuzni specijalizirani proizvodi koji bi podrazumijevali izuzeće. Osim toga, sami škriljevac je materijal koji može imati vrlo različite osobine, ovisno o lokalitetu vađenja.

               (347)

               Komisija prima na znanje podnesak nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, iznesen u uvodnoj izjavi 297., da škriljevac pripada istoj porodici stijena kao i glina, no da se može smatrati da čvršći škriljevac pripada istoj porodici kao i lisnati škriljevac.

               (348)

               Štoviše, za razliku od gline, neke vrste škriljevca mogu se upotrebljavati i upotrebljavaju se kao rasuti materijal u građevinarstvu i u tom pogledu ne zahtijevaju fizičku preobrazbu (uvodna izjava 299.).

               (349)

               Prvo, iz primjedaba zainteresiranih strana koje je Komisija primila vidljivo je da se škriljevac može namjerno vaditi za komercijalno iskorištavanje kao agregat i da se to doista i događa. Škriljevac postiže cijenu u rasponu između […] GBP i 4,44 GBP (vidjeti uvodne izjave 292., 304. i 307.). Od te cijene, u nekim slučajevima, 3 GBP je samo cijena prijevoza škriljevca. Međutim, Komisija napominje da nije primila informacije o određivanju cijena za škriljevac koji se vadi kao glavni proizvod kamenoloma, nego samo za škriljevac koji se vadi kao nusproizvod nekog drugog materijala.

               (350)

               U pogledu svježeg vađenja škriljevca, Komisija je primila dokaze u vezi s najmanje četiri ili pet (73) kamenoloma kojima se dokazuje da prvenstveno vade škriljevac za uporabu kao agregat. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 318., kao odgovor na popis kamenoloma iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010. koji primarno vade škriljevac za komercijalno iskorištavanje agregata škriljevca, koji je dostavilo udruženje BAA, Komisija je zatražila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine da dostave informacije o tim kamenolomima iz povjerljivih poreznih evidencija. Tako je otkriveno da je četiri ili pet (73) kamenoloma registrirano kao kamenolomi koji ostvaruju korist od izuzeća za škriljevac, a proizvode rezani kamen i škriljevac za uporabu kao agregat. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da bi, s obzirom na to da ti kamenolomi proizvode rezani kamen, škriljevac trebalo promatrati kao nusproizvod rezanog kamena te on prema tome ima pravo ostvariti korist od izuzeća. Međutim, Komisija ne može prihvatiti to objašnjenje. Kako je opisano u uvodnim izjavama 151. do 158., nusproizvodi rezanog kamena nisu izuzeti od oporezivanja u okviru AGL-a. Osim toga, svi kamenolomi za vađenje agregata proizvodili bi nešto rezanog kamena da postoji potražnja za njim i da je kamen prikladan za rezanje. Međutim, to ne znači da, ako postoji potražnja i ako je to isplativo, neće prvenstveno proizvoditi agregate kada nema potražnje za rezanim kamenom. Prema tome, ti se kamenolomi moraju smatrati kamenolomima koji namjerno vade škriljevac za uporabu kao agregat.

               (351)

               Komisija primjećuje postojanje proturječnosti koja proizlazi iz jednog podneska koji je primila. Primjedba koju je dostavio kamenolom Torrington Stone odnosi se na njihovo vađenje i prodaju agregata škriljevca dobivenog kao primarni proizvod u jednom od njihovih kamenoloma (Vyse). Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde, na temelju toga kako su proizvodi kamenoloma predstavljeni na njegovom web-mjestu, da kamenolom uopće ne proizvodi škriljevac. Međutim, Komisija napominje da je škriljevac naveden na web-mjestu kamenoloma Vyse, ne u opisu njegovih proizvoda, nego u tehničkim specifikacijama različitih proizvoda koje vade (74).

               (352)

               Nadalje, s obzirom na to da je to podnesak samog kamenoloma, Komisija ga mora uzeti u obzir. Može biti da je materijal koji proizvode bio krivo označen kao škriljevac, ali sam kamenolom tvrdi da je ostvario korist od izuzeća za škriljevac. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u različitim su prilikama izjavila da za potrebe AGL-a ne uzimaju u obzir način na koji kamenolom predstavlja svoje proizvode javnosti. Ne spominje se da su u kamenolomu provedena bilo kakva geološka ispitivanja.

               (353)

               Na temelju dostupnih informacija i dokaza Komisija smatra da je svježe izvađeni škriljevac u činjeničnom i pravnom položaju usporedivom s onim drugih oporezivih materijala.

               (354)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu utvrdila da se izuzeće svježe izvađenog škriljevca za uporabu kao agregata može opravdati ciljem AGL-a, tj. „preusmjeravanjem potražnje”. Doista, tim izuzećem omogućuje se barem održavanje svježeg vađenja škriljevca za uporabu kao agregata te stoga predstavlja odstupanje od uobičajenog načela oporezivanje AGL-a, što je suprotno cilju AGL-a.

               (355)

               Izuzeće za jalovine škriljevca koje nastaju kao posljedica vađenja škriljevca ocjenjuje se u odjeljku 5.6.4. u nastavku.

               (356)

               Međutim, Komisija napominje da škriljevac koji nastaje kao nusproizvod vađenja ugljena, uz izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (a), ostvaruje korist i od izuzeća iz članka 17. stavka 3. točke (f) Zakona o financijama iz 2001. Kao što će se utvrditi u nastavku u uvodnoj izjavi 367. ove Odluke, ugljen nije agregat i ne može se upotrebljavati kao agregat.

               (357)

               Škriljevac koji je neizbježni nusproizvod vađenja ugljena prikladan je za uporabu kao agregat te je stoga obuhvaćen područjem primjene uobičajenog oporezivanja u okviru AGL-a. Međutim njegovo se izuzeće može opravdati ciljem AGL-a, tj. „preusmjeravanjem potražnje”. Osim toga, zbog svoje vrijednosti, iznimno je malo vjerojatno da bi izuzeti škriljevac kao nusproizvod mogao uzrokovati povećanje svježeg vađenja ugljena, s obzirom na to da to ne bi bilo ekonomski opravdano.

               (358)

               Štoviše, budući da se škriljevac, kao i glina, uglavnom upotrebljava u proizvodnji cijevi, pločica i opeka, koje su keramički proizvodi, on ostvaruje korist od poreznog odbitka koji se dodjeljuje za keramičke postupke temeljem članka 30. stavka 1. točke (c) Zakona o financijama iz 2001. Kako to nije uporaba tih materijala kao agregata i kako materijali koji se upotrebljavaju u keramičkim postupcima prolaze opsežnu fizičku preobrazbu, tj. sjedinjavanje kako bi se oblikovao čvrst, trajan i vodootporan proizvod, opravdano je da škriljevac koji se upotrebljava u keramičkim postupcima ostvaruje korist od oslobođenja od AGL-a. Komisija je već u odluci o pokretanju postupka utvrdila da je oslobođenje za industrijske i poljoprivredne postupke (članak 30. pododjeljak 1. točka (c)) u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja na kojima se temelji AGL (uvodna izjava 137.).

               (359)

               Komisija napominje da su udruženje BAA i druge zainteresirane strane iznijeli stav da materijali koji se upotrebljavaju u proizvodnji opeka ne bi trebali ostvarivati korist od izuzeća. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su, međutim, da opeke i drugi keramički postupci nisu uporaba kao agregat. Opeke se podvrgavaju složenom proizvodnom postupku. Oblikuju se zagrijavanjem škriljevca ili gline u posebnoj peći za pečenje opeke na visokoj temperaturi (višoj od 1 000 °C) uslijed čega dolazi do promjene strukture škriljevca ili gline kako bi nastala čvrsta, trajna opeka. Ostali keramički proizvodi pale se na sličan način u peći za pečenje opeke, ali se oblikuju u proizvode drugačijih oblika, npr. cijevi ili pločice.

               (360)

               Opeke se ne proizvode da bi se upotrebljavale kao rasuta ispuna poput drobljenog kamena. Izrađene su tako da se mogu slagati na uredan način kako bi oblikovale zidove.

               (361)

               Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da se na uporabu škriljevca u keramičkim postupcima može primjenjivati oslobođenje od AGL-a s obzirom na to da to nije uporaba škriljevca kao agregata.

               (362)

               Osim toga, škriljevac se može upotrebljavati umjesto gline, troske ili drugih materijala kao izvor aluminosilikata u proizvodnji cementa. Miješa se s vapnencem, a to je postupak koji je izuzet od AGL-a. Uporaba vapnenca, ili vapnenca i drugih materijala u cementu, izuzima se od poreza u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom (c) Zakona o financijama iz 2001. s obzirom na to da su u toj uporabi važna kemijska svojstva materijala (vapnenac osigurava kalcijev silikat, a glina ili škriljevac aluminosilikat). Prema tome, škriljevac koji se upotrebljava za proizvodnju cementa zajedno s vapnencem opravdano bi bio izuzet temeljem tog članka Zakona o financijama iz 2001. Komisija je u odluci o pokretanju postupka već utvrdila da je izuzeće za taj postupak u skladu s uobičajenim načelima oporezivanja AGL-a (uvodna izjava 90.).

               (363)

               Proizvođači škriljevca morali bi pokazati kako se upotrebljava materijal koji se u potpunosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji su proizveli kako bi mogli zatražiti izuzeće od AGL-a.

               (364)

               Na primjer, škriljevac nastaje i kao neizbježan nusproizvod vađenja gline. Kada je to slučaj i kada škriljevac već ne ostvaruje korist od nekog drugog izuzeća ili oslobođenja, može se ocijeniti bi li predmetni škriljevac mogao ostvariti izuzeće u okviru AGL-a s obzirom na to da nije namjerno izvađen za uporabu kao agregat. Izuzeće bi bilo u skladu s načelima AGL-a jer se odnosi na škriljevac koji je dobiven kao neizbježni nusproizvod materijala koji nije agregat niti se upotrebljava kao agregat i koji bi se mogao upotrebljavati umjesto svježe izvađenih agregata.

               (365)

               S obzirom na škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, kao što su krupnozrni pješčenjak ili vapnenac, Komisija primjećuje da se izuzećem pravi razlika između škriljevca i ostalih oporezivih materijala. Međutim, potrebno je razmotriti može li takva diferencijacija poreznih stopa biti opravdana ciljem AGL-a. Čak i ako bi izuzeće moglo dovesti do povećanja primjene škriljevca kao nusproizvoda za uporabu kao agregata na štetu drugih nusproizvoda koji nisu izuzeti, Komisija nije primila nikakve dokaze od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ili zainteresiranih strana iz kojih bi bilo vidljivo da to izuzeće pridonosi postizanju cilja AGL-a kojim se nastoji smanjiti svježe vađenje materijala za uporabu kao agregata.

               (366)

               Komisija stoga smatra da je materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za uporabu kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji se pojavljuje kao nusproizvod svježeg vađenja drugih oporezivih materijala, u istom činjeničnom i pravnom položaju kao i drugi agregati koji se oporezuju u svjetlu uobičajenog načela oporezivanja AGL-a i njegovog ekološkog cilja. Prema tome, to je izuzeće de facto selektivno.

         5.6.2.5.3.   Ugljen

               (367)

               Zajednički podnesak koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA kao i informacije koje su u drugim prigodama dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrđuju da ugljen nije agregat i da se ne može upotrebljavati kao agregat. Prema tome, ugljen nije u istom pravnom i činjeničnom položaju kao materijal koji se oporezuje temeljem AGL-a u skladu s ciljem AGL-a. Isto vrijedi i za materijal koji se uglavnom sastoji od ugljena, čime je obuhvaćena situacija u kojoj izvađeni ugljen nema čisti geološki sastav.

         5.6.2.5.4.   Lignit

               (368)

               Zajednički podnesak koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA kao i informacije koje su u drugim prigodama dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrđuju da lignit nije agregat i da se ne može upotrebljavati kao agregat. Prema tome, lignit nije u istom pravnom i činjeničnom položaju kao materijal koji se oporezuje temeljem AGL-a u skladu s ciljem AGL-a. Isto vrijedi i za materijal koji se uglavnom sastoji od lignita, čime je obuhvaćena situacija u kojoj izvađeni lignit nema čisti geološki sastav.

         5.6.3.   IZUZEĆE AGREGATA KOJI SE U CIJELOSTI SASTOJE OD JALOVINE, OTPADA ILI DRUGIH NUSPROIZVODA, NE UKLJUČUJUĆI POKROVNE STIJENE, DOBIVENIH VAĐENJEM ILI DRUGIM ODVAJANJEM OD BILO KOJE KOLIČINE AGREGATA SVIH PORCULANSKIH GLINA ILI KUGLIČNIH GLINA (ČLANAK 17. PODODJELJAK 3. TOČKA (e) I ČLANAK 17. PODODJELJAK 3. TOČKA (f) PODTOČKA ii.)

               (369)

               U svojim podnescima Komisiji prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da su porculanska glina (poznata i kao „kaolin”) (75) i kuglična glina (76) vrijedni minerali. Oni se obično ne vade kako bi se upotrebljavali kao agregati. Jalovina koja se sastoji od otpadnog kamena i pijeska neizbježan je proizvod tog vađenja. Otpad porculanske gline može se upotrebljavati u izgradnji nasipa i općenito kao ispuna, u proizvodnji bitumenom vezanih materijala za izgradnju autocesta, te se može zamijeniti drugim sitnijim agregatima u proizvodnji betona. Otpad kuglične gline može se prodati i kao agregat na građevinskom tržištu.

               (370)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine naglasila su da se, s obzirom na to da je jalovina nastala prilikom vađenja kuglične gline i porculanske gline dostupna čim se kuglična glina i porculanska glina izvade i s obzirom na to da ta jalovina može poslužiti kao alternativa za različite vrste pijeska, šljunka i kamena koji se posebno vade da bi se upotrebljavali kao agregati, izuzećem pomaže da se smanji vađenje pijeska, šljunka i kamena koji su posebno izvađeni za uporabu kao agregati te se, sve u svemu, izuzećem pomaže da se smanji utjecaj vađenja agregata na okoliš. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije u pogledu otpada nastalog prilikom vađenja porculanske gline i kuglične gline i stvorenih odlagališta otpada.

               (371)

               Komisija je u uvodnoj izjavi 106. odluke o pokretanju postupka razmatrala bi li takav materijal mogao biti u usporedivom položaju s položajem neizuzetih agregata, ali je utvrdila da može postojati razlika između izuzetih materijala i neizuzetih materijala utoliko što su izuzeti materijali jalovina nastala vađenjem porculanske gline i kuglične gline. Oni su neizbježan nusproizvod tog vađenja, koji se ne pojavljuje nužno prilikom vađenja agregata, nego općenito prilikom vađenja porculanske gline i kuglične gline. I doista, i porculanska glina i kuglična glina posjeduju posebna svojstva koja se ne mogu uvijek ponoviti.

               (372)

               Komisija je u uvodnoj izjavi 107. odluke o pokretanju postupka razmatrala je li ta razlika dovoljna da bi se pokazalo da je to izuzeće od poreza opravdano zbog naravi i logike AGL-a, te je zaključila da joj je potrebno više informacija.

               (373)

               Nakon objave odluke o pokretanju postupka, Komisija je primila brojne podneske zainteresiranih strana u tom pogledu.

         5.6.3.1.
         Primjedbe koje je primila Komisija

   (a)   Primjedbe društva Sibelco Europe primljene 16. siječnja 2014.

               (374)

               Sudeći prema njegovom podnesku, Sibelco je trgovačko društvo koje se bavi vađenjem, preradom i prodajom porculanske gline (kaolina) i kuglične gline. Veći dio, odnosno 80 % do 90 %, proizvodnje kuglične gline i porculanske gline izvozi se. Sibelco tvrdi da je primarni razlog za eksploataciju njegovih kamenoloma vađenje kuglične gline i porculanske gline. Drugi materijali koji se nužno vade mogu se smatrati sekundarnim materijalima koji mogu i ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati, ovisno o sastavu i mogućoj obradi.

               (375)

               Sibelco tvrdi da se porculanska glina i kuglična glina, kao i proizvodi dobiveni od njih, ne mogu upotrebljavati kao agregati. To su specijalizirani industrijski minerali koji se upotrebljavaju samo u primjenama koje nisu primjene agregata. Porculanska glina i kuglična glina izdvajaju se po svojim jedinstvenim fizikalnim i kemijskim svojstvima te su vrlo rijetki pa su stoga iznimno vrijedni.

               (376)

               Prema navodima Sibelca, jalovine koje nastaju prilikom vađenja tih minerala nisu materijal koji se posebno vadi da bi se upotrebljavao kao agregat. Jalovine se vade kao nužna posljedica dobivanja porculanske gline i kuglične gline. Nusproizvodi se u potpunosti razlikuju od minerala kuglične gline i porculanske gline, a njihove uporabe nisu iste ili na bilo koji način zamjenjive. Osim toga, Sibelco tvrdi da, bez vađenja kuglične gline i porculanske gline u tim kamenolomima, tržištu ne bi bili dostupni materijali koji bi se potencijalno mogli upotrebljavati kao agregati, s obzirom na to da je upravljanje kamenolomima ekonomski isplativo samo ako se vade kuglična glina i porculanska glina. Prodajna cijena porculanske gline i kuglične gline znatno je viša od cijene sekundarnih agregata dobivenih na tom lokalitetu. Doista, prodajna vrijednost je oko […] do […] puta veća za porculansku glinu i nekih […] do […] puta veća za kugličnu glinu. Prema tvrdnjama Sibelca, uz porculansku glinu izvadi se 8 do 10 puta više volumena neizbježne jalovine, a uz kugličnu glinu do dvostruko više volumena drugih materijala.

               (377)

               Sibelco tvrdi da, s obzirom na lokaciju i razmještaj nalazišta porculanske gline i kuglične gline, specifične geološke uvjete i znatna kapitalna ulaganja potrebna da bi se u tim područjima pokrenule operacije vađenja, bez vađenja porculanske gline i kuglične gline, ni na jednoj od tih lokacija ne bi se odvijale aktivnosti vađenja jalovine.

               (378)

               Prema tvrdnjama Sibelca, sva prodaja agregata dobivenih od nusproizvoda vađenja porculanske i kuglične gline uzrokuju izravno smanjenje volumena materijala koji se odlaže na hrpe i brežuljke na lokalitetu vađenja.

               (379)

               U skladu s informacijama koje je dostavio Sibelco, u nalazištima gline mineral gline (kaolin) nastaje raspadanjem i djelomičnim raspadanjem minerala glinenca (feldspata) u granitu. Taj se proces naziva kaolinizacija i dok se udio kaolina i njegove značajke razlikuju unutar nalazišta, ukupni prinos kaolina u čitavoj masi stijene obično je oko 10 %. Iako su mogući neki elementi selektivnog vađenja, u većini slučajeva mora se izvaditi čitava masa stijene (međusloj) prije nego je moguće odvojiti kaolin. Nakon postupka odvajanja kaolina vodom, metodom gravitacije te nakon nekoliko faza separacije i dimenzioniranja kao rezultat dobiva se nusproizvod koji se sastoji od raspadnutog i neraspadnutog granita, nekaoliniziranog granita (stijena), kvarca i mike. Taj nusproizvod, u obliku u kojem je izvađen, nije prikladan za uporabu kao agregat. Potrebno ga je obraditi kako bi neki njegovi dijelovi postali prikladni za krajnju uporabu kao agregati.

               (380)

               Prema navodima Sibelca, u nalazištima kuglične gline glina se ponovno uglavnom sastoji od minerala kaolina, ali položenog sedimentnim geološkim procesom prilikom čega su često nastajali jasno razdvojeni slojevi. U slojevima se pojavljuju kuglična glina, lignitska kuglična glina te slojevi pijeska. Ti se međuslojevi moraju izvaditi kako bi se došlo do uzastopnih slojeva kuglične gline. Slojevi kuglične gline kao i međuslojevi moraju se pažljivo odabrati kako bi se spriječila kontaminacija kuglične gline s drugim materijalom i neplanirano miješanje slojeva kuglične gline različite kakvoće. Na međusloj obično otpada više od 50 % ukupnog izvađenog obujma. Nakon vađenja slojeva kuglične gline, oni se miješaju u u precizne mješavine ovisno o specifičnim krajnjim upotrebama.

               (381)

               Prema navodima Sibelca, glavna razlika između kamenoloma porculanske gline i kuglične gline te kamenoloma za vađenje agregata je ta što su u kamenolomima za vađenje agregata otpad ili nusproizvod uglavnom isti materijal. U kamenolomima kuglične gline i porculanske gline nusproizvodi koji nastaju izrazito se razlikuju od gline koja sevadi kao primarni mineral.

               (382)

               Prema navodima Sibelca, postojeće izuzeće za agregate koji se prodaju, a nastali su tijekom odgovarajuće obrade materijala koji je dobiven kao neizbježan nusproizvod vađenja porculanske gline i kuglične gline, neće dovesti do rasta aktivnosti vađenja porculanske gline i kuglične gline. Potražnja i prodaja porculanske gline i kuglične gline ono su što potiče razvoj kamenoloma. Iako se određena količina nusproizvoda vađenja porculanske i kuglične gline naknadno obrađuje kako bi postali prikladni za krajnju uporabu kao agregati, veći dio nastalih nusproizvoda još uvijek se odlaže na odlagališta i hrpe. To je tako jer nema daljnje potražnje za agregatima (bez obzira na trenutačno izuzeće od poreza), ali vađenje u kamenolomima mora se nastaviti kako bi se proizvela ona količina porculanske gline i kuglične gline za kojom postoji potražnja na tržištu. Trenutačno je u Sibelcovim kamenolomima porculanske i kuglične gline količina tretirane jalovine, otpada i nusproizvoda oko pet puta veća od prodaje agregata. To je dokaz da se čak ni trenutačnim izuzećem od poreza ne može dodatno potaknuti vađenje materijala za uporabu kao agregata. Osim toga, čini se da prodaja gline i prodaja agregata slijede potpuno različiti uzorak. U proizvodnji agregata ugovor o isporuci odnosi se na jedan određeni projekt i traje relativno kratko razdoblje. S druge strane, industrija kuglične i porculanske gline mora opskrbiti proizvođače keramičkih proizvoda s dosljednom mješavinom materijala za razdoblje od mnogo godina.

               (383)

               Osim svojeg podneska, Sibelco je Komisiji dostavio i pregled geologije, vađenja i prerade kuglične gline i porculanske gline.

         (b)   Primjedbe društva Imerys Minerals Limited („IML”) primljene 17. siječnja 2014.

               (384)

               IML upravlja kamenolomom za vađenje porculanske i kuglične gline koji se rasprostire na više od 5 000 hektara zemlje u Cornwallu, Devonu i Dorsetu na sjeverozapadu Engleske.

               (385)

               IML tvrdi da je Ujedinjena Kraljevina vodeći svjetski proizvođač i izvoznik visokokvalitetne kuglične gline potkrepljujući to podatkom da se više od 80 % proizvodnje izvozi. Kuglična glina uglavnom se upotrebljava kao sirovina u proizvodnji keramike (osobito sanitarija, zidnih i podnih pločica te keramičkog posuđa). Druge uporabe uključuju uporabu u emajlu i glazurama, zidarskoj opeci, proizvodnji vatrostalnih predmeta te ispunama i brtvilima. Zbog svojstava materijala od kojeg se kuglična glina sastoji, nije prikladna za uporabu kao agregat. Agregati općenito trebaju biti tvrdi, zrnati materijali. Nasuprot tome, kuglična glina je mekana, a njezina su zrna vrlo mala. I relativna vrijednost kuglične gline isključuje njezinu uporabu kao agregata. To je relativno rijedak i važan materijal, čija franko cijena tvornice iznosi do […] GBP po toni, ovisno o njegovoj kvaliteti i razini potražnje na tržištu.

               (386)

               IML tvrdi da je Ujedinjena Kraljevina jedan od najvećih proizvođača i izvoznika porculanske gline u svijetu potkrepljujući to podatkom da se više od 90 % proizvodnje izvozi.

               (387)

               IML tvrdi da je porculanska glina cijenjena zbog njezine bjeline, sitnih čestica i plosnatog oblika tih čestica, mekane neabrazivne teksture i kemijske inertnosti. Upotrebljava se uglavnom u proizvodnji papira kao punilo i pigment premaza, sanitarnih proizvoda i keramičkog posuđa. Specijaliziranije uporabe su uporaba kao punilo u bojama, ljepilima, plastici, gumi i brtvilima, te u proizvodnji staklenih vlakana i farmaceutskih proizvoda.

               (388)

               Prema tvrdnjama IML-a, zbog svojstava materijala od kojeg se porculanska glina sastoji, ona nije prikladna za uporabu kao agregat. I relativna vrijednost porculanske gline isključuje njezinu uporabu kao agregata. Porculanska glina vrlo je rijedak proizvod, i na nacionalnoj i na međunarodnoj razini. S obzirom na to da je vrlo rijetka i s obzirom na njezinu važnost zbog potražnje u brojnim industrijama, porculanska glina postiže relativno visoku cijenu. Proizvod lošije kakvoće za osnovne uporabe prodaje se za oko […] GBP franko cijene tvornice, dok visokorafinirani specijalizirani proizvod za uporabu u tehničkim aplikacijama postiže cijenu od više od […] GBP po toni.

               (389)

               Prema tvrdnjama IML-a, oni ostvaruju skroman prihod od prosječno […] GBP po toni za materijal koji se prodaje kao sekundarni agregat. Prema tvrdnjama IML-a, vađenje kuglične gline i porculanske gline odvijalo bi se bez obzira na bilo koje druge čimbenike, a stvaranje otpadnih proizvoda je neizbježno. Njezina uporaba kao agregata donosi daleko više koristi za okoliš od vađenja primarnih agregata. Bez stabilnog tržišta za otpad više materijala će se morati odlagati na površini.

               (390)

               Prema tvrdnjama IML-a, od 8,47 milijuna tona ukupno izvađenog materijala, 6,5 milijuna spada u kategoriju materijala koji bi se potencijalno mogli upotrijebiti za proizvodnju agregata. Breča, drobljeni kamen, šljunak, međusloj, stijene i nekaolinizirani granit mogu se obrađivati kako bi se dobili drobljeni agregati jedne ili druge vrste, od kamene sitneži iste veličine do materijala za donji nosivi sloj/ispunu. U postupku drobljenja dobivaju se i šljunak i pijesak. Osim toga, pijesak nastaje i tijekom postupka odvajanja porculanske gline u rotoru. Nije moguće obraditi svih 6,5 milijuna tona kako bi se dobili sekundarni agregati za prodaju, a obujam otpada varira ovisno o prirodi područja na kojem se vadi porculanska glina. Postojeći prerađivač otpada porculanske gline računa da je prinos od 65 % tipičan, što znači da se od 6,5 milijuna tona godišnje količine otpada iz rudnika može proizvesti preko 4 milijuna tona proizvoda za tržište.

               (391)

               Prema tvrdnjama IML-a, u prosjeku se „suho separirani” betonski pijesak prodaje za […] GBP franko cijene tvornice, a drobljeni proizvod (agregati) za […] GBP franko cijene tvornice. Prodajom se ne bavi sam IML, nego prerađivač otpada porculanske gline.

               (392)

               IML tvrdi da izuzeće od AGL-a nikako ne bi moglo dovesti do više vađenja kuglične/porculanske gline radi dobivanja više materijala izuzetog od poreza. IML već sada odlaže više otpada nego što ga dostavlja za proizvodnju agregata, što je dokaz da razina vađenja ovisi u potpunosti o tržišnoj potražnji za primarnim mineralnom; porculanskom/kugličnom glinom.

               (393)

               IMl tvrdi da se u postupku vađenja već proizvodi više otpada nego što se trenutačno prodaje i bilo bi nelogično vaditi još porculanske/kuglične gline kako bi se dobio nusproizvod za proizvodnju sekundarnih agregata.

               (394)

               Prema navodima IML-a, za proizvodnju utrživih agregata potrebna je dodatna obrada. Tvrde da postrojenje za suhu separaciju za proizvodnju pijeska stoji oko 0,75 milijuna GBP, postrojenje za drobljenje stoji oko 2 milijuna GBP, a postrojenje za pranje za proizvodnju pijeska za žbuku stajalo bi do 1,5 milijuna GBP. Koristeći se prosječnim prodajnim cijenama pijeska od […] GBP po toni i drobljenog agregata od […] GBP po toni, troškovi proizvodnje obično bi činili 35 % za pijesak i 50 % za drobljene agregate.

               (395)

               Prema tvrdnjama IML-a, da nema sadržaja porculanske gline koja se prva vadi, ne bi bilo isplativo vršiti vađenje u kamenolomima radi njihovog potencijala u pogledu proizvodnje agregata. Materijali za potencijalne agregate dostupni su na tržištu samo zbog vađenja porculanske i kuglične gline, jer bez toga kamenolomi ne bi bili ekonomski održivi. S obzirom na vrlo visoke troškove vađenja minerala i relativno nisku kvalitetu nusproizvoda dobivenih u tom postupku u usporedbi s primarnim agregatima, da ne sadržavaju minerale, na tim lokalitetima uopće se ne bi proizvodili agregati.

               (396)

               Prema navodima IML-a, izuzećem od AGL-a pravi se razlika između otpadnih materijala koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati (poput otpada od vađenja porculanske/kuglične gline), koji su izuzeti, i otpadnih materijala koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji ostaju podložni AGL-u.

               (397)

               IML tvrdi da se nusproizvodi kamenoloma vapnenca i rezanog kamena namjerno vade i upotrebljavaju kao agregati, dok se nusproizvodi vađenja porculanske ili kuglične gline neizbježna posljedica vađenja tih minerala.

               (398)

               IML je Komisiji dostavio i studiju slučaja objavljenu u časopisu „Construction News” u kojoj se govori o uporabi recikliranih i sekundarnih agregata nastalih vađenjem porculanske gline u proizvodnji betona na jednom velikom gradilištu u Londonu.

         (c)   Primjedbe Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu primljene 17. siječnja 2014.

               (399)

               Prema navodima Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, u postupku iskorištavanja kamenoloma porculanske i kuglične gline drugi materijali koji se neizbježno vade mogu se smatrati „sekundarnim” materijalima, koji mogu ili ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati. Trenutačno izuzeće od AGL-a za te sekundarne materijale uvedeno je kako bi se potaknula njihova uporaba i smanjila količina takvih materijala koji se odlažu na površinskim odlagalištima. Udruženje za kaolinsku i kugličnu glinu tvrdi da se porculanska glina i kuglična glina ne mogu upotrebljavati kao agregati i da se nikada ne vade da bi se tako upotrebljavali.

               (400)

               Prema tvrdnjama Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, da nema vađenja porculanske i kuglične gline, materijali za proizvodnju agregata koji se dobivaju prilikom tog vađenja nikada ne bi bili dostupni tržištu. Sasvim jednostavno, trošak odvajanja porculanske gline i kuglične gline iz agregata te vrijednost samih agregata to bi učinilo potpuno neodrživim. Prodajne cijene porculanske gline i kuglične gline znatno su više od cijena agregata, a to je razlog zašto ih je isplativo vaditi, bez obzira na agregate.

               (401)

               Udruženje za kaolinsku i kugličnu glinu tvrdi da je dodatni dokaz tome činjenica da se trenutačno, čak i uz izuzeće od poreza na agregate, obrađuje samo otprilike jedna trećina materijala koji bi se mogao preraditi u agregate.

               (402)

               Prema tvrdnjama Udruženja za kaolinsku i kugličnu glinu, prodaja materijala koji su nusproizvod sigurno će pasti ako se uvede porez za te trenutačno izuzete minerale, zapravo već postoje dokazi da se to događa za projekte koji su započeli u travnju 2014.

         (d)   Primjedbe udruženja BCC primljene 17. siječnja 2014.

               (403)

               Udruženje BCC tvrdi da je primarna svrha razvoja kamenoloma porculanske i kuglične gline vađenje i obrada tih materijala, koji su specijalizirani proizvodi koji se ističu jedinstvenim fizikalnim i kemijskim svojstvima i činjenicom da su rijetki. Prema tvrdnjama udruženja BCC, porculanska glina i kuglična glina te proizvodi dobiveni od njih ne mogu se upotrebljavati kao agregati i nikada se ne vade za takve svrhe. Drugi materijali koji se neizbježno vade mogu se smatrati sekundarnim materijalima, koji mogu ili ne moraju biti prikladni za uporabu kao agregati. Prema tvrdnjama udruženja BCC, ne bi se vadili samostalno za uporabu kao agregati i postaju dostupni samo kada se vade porculanska glina ili kuglična glina jer inače kamenolom ne bi bio ekonomski održiv.

               (404)

               Udruženje BCC tvrdi da je prodajna cijena kuglične gline 5 do 6 puta viša, a porculanske gline najmanje 10 do 12 puta viša od prodajne cijene nusproizvoda koji se potencijalno može prodati kao sekundarni agregat. Zbog ekonomskih razloga i ograničenja lokaliteta ne bi došlo do situacije da se vadi više porculanske gline i kuglične gline nego što se može prodati kako bi se dobio dodatni nusproizvod za proizvodnju agregata. Čak i uz izuzeće, veći dio (pet puta više) nusproizvoda porculanske i kuglične gline još uvijek nije prodan, nego se odlaže na hrpe na lokalitetu kamenoloma.

               (405)

               Prema tvrdnjama udruženja BCC, izuzeti i neizuzeti kamenolomi znatno se razlikuju. U kamenolomima za vađenje agregata koji nisu izuzeti uglavnom se vadi jedan materijal koji je i njihov primarni proizvod i otpadni proizvod ili nusproizvod. Međutim, u kamenolomima porculanske i kuglične gline, otpad se razlikuje od glavnih materijala. Ovi prvi su minerali glinenca (feldspata), dok ove potonje uglavnom čini pijesak na bazi silike.

               (406)

               Udruženje BCC tvrdi da će prodaja nusproizvoda iz kamenoloma porculanske gline i kuglične gline pasti ako se na njih uvede porez. Da bi se zadovoljile potrebe, morat će se vaditi dodatne količine neobrađenih agregata.

         (e)   Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

               (407)

               Udruženje BAA dostavilo je informacije svojih članova iz Cornwalla u pogledu činjenice da cijene porculanske gline mogu izrazito varirati u rasponu između 50 GBP do 5 000 GBP po toni, ovisno o razredu i kakvoći.

         (f)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (408)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne samo da značajke porculanske gline i kuglične gline sprečavaju njihovu upotrebu kao agregata, nego takvu uporabu sprečava i relativna vrijednost kuglične gline i porculanske gline. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da zapravo ne postoji stvarno i utvrđeno iskorištavanje kuglične gline i porculanske gline kao agregata. U skladu s tim, sažetak Komisije u pogledu razlike između položaja jalovine, otpada ili nusproizvoda vađenja tih materijala u potpunosti je točan. Izuzeće neizbježnih nusproizvoda materijala koji se ne mogu upotrebljavati kao agregati i ne upotrebljavaju se kao agregati u potpunosti je u skladu s ekološkim ciljem AGL-a.

               (409)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su iscrpan opis kuglične gline i porculanske gline i objasnila zašto se one ne upotrebljavaju kao agregati i zašto se ne mogu upotrebljavati kao agregati. Osim toga, oba materijala postižu visoku cijenu. Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kuglična glina relativno je rijedak materijal, vrijednosti joj se penje do 100 GBP po toni, ovisno o potrebnoj specifičnoj klasi kuglične gline i razini potražnje na tržištu. Porculanska glina vrlo je rijedak materijal koji na tržištu postiže vrlo visoku cijenu koja se kreće u rasponu između 70 GBP i 400 GBP po toni. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, i troškovi proizvodnje porculanske gline i kuglične gline vrlo su visoki u usporedbi s troškovima proizvodnje drugih vrsta agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije prikupljene od trgovačkih društava koja su aktivna u tom području. Jedno trgovačko društvo dostavilo je podatak o prosječnoj cijeni od […] GBP po toni porculanske gline, pri čemu se cijene različitih proizvoda od porculanske gline kreću u rasponu od […] GBP do […] GBP. Drugo trgovačko društvo navelo je cijenu od […] GBP po toni. Prosječni trošak proizvodnje za tonu kuglične gline je […] GBP u Dorsetu i […] GBP u Devonu. Drugo trgovačko društvo navelo je cijenu od […] GBP po toni.

               (410)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u Ujedinjenoj Kraljevini trenutačno postoje dva trgovačka društva koja tržište opskrbljuju kugličnom glinom i porculanskom glinom. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su primjer jednog ugovora o nabavi nusproizvoda porculanske i kuglične gline u kojem je cijena 2012. iznosila […] GBP po toni. U slučaju drugog ugovora cijena je iznosila […] GBP po toni prodanog otpada porculanske gline. Cijena otpada kuglične gline bila je […] GBP. Nijedno od ta dva trgovačka društva ne prodaje pokvaru ili neizbježne nusproizvode njihovih djelatnosti izravno krajnjim korisnicima tih agregata u građevinarstvu. Umjesto toga, oba trgovačka društva potpisala su sporazume s trećim stranama (koje su se specijalizirale za prodaju agregata) prema kojima pristaju dostaviti određenu količinu agregata po fiksnoj cijeni, bez obzira na količinu koja je zaista dostavljena. U skladu s tim, kako cijena nije određena izravno za svaku tonu agregata koji proizvedu, kamenolomi kuglične gline i porculanske gline nemaju poticaja povećati količinu jalovine koju vade preko razine koja je dogovorena. Treće strane potom agregat prodaju krajnjim korisnicima. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, zbog gospodarske krize, čak niti čitavu količinu agregata nije moguće prodati.

               (411)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da proizvodnju porculanske gline nije moguće odvojiti od proizvodnje otpada porculanske gline. Priroda postupka mokrog vađenja je takva da crpke nužno odvajaju poželjni kaolin i otpadne proizvode. Tradicionalno prvi korak u odvajanju ili vađenju porculanske gline bio je uklanjanje pokrovne stijene i dolazak do stijene u kojoj se nalazi glina. Druga faza postupka bila je da operator kamenoloma otkrivenu glinu ili kop izloži mlazu vode pod visokim pritiskom. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, tako bi se uklonila porculanska glina zajedno s ostalim proizvodima s kojima bi bila pomiješana (pijesak i mika).

               (412)

               Prema navodima nadležnih tijela ujedinjene Kraljevine, pokrovna stijena koja se dobiva vađenjem podliježe AGL-u. Ostatak materijala koji je neizbježan u postupku vađenja porculanske gline obuhvaćen je izuzećem.

               (413)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se kuglična glina u potpunosti vadi metodama otvorenog kopa. Vađenje metodom otvorenog kopa podrazumijeva uporabu hidrauličkih rovokopača i kamiona samoistovarivača kako bi se selektivno kopalo, tovarilo i isporučivalo glinu u skladišta i postrojenja za miješanje. Ukupni omjer gline i otpada za industriju je 1 naprama 1,5.

               (414)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kada operator ne bi mogao dobiti visokovrijedni proizvod porculanske gline ili kuglične gline, ne bi bilo poticaja da se vade sami nusproizvodi, posebno zbog njihove niske ekonomske vrijednosti. Prisutnost kaolinita ili bilo koje druge vrste gline u stijeni smanjuje jakost materijala i stoga ima negativan učinak na njegovu moguću učinkovitost kao agregata. Čak i ako operator ne bi želio dobiti visokovrijedni materijal, tu su još uvijek visoki troškovi uklanjanja i odlaganja sitnozrnog materijala tj. kaolinita, ostale gline i mike. Prema tome, bilo bi nelogično ukloniti proizvod visoke vrijednosti i odložiti ga na otpad kako bi se dobili nusproizvodi male vrijednosti koje se mogu upotrebljavati kao agregati. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, čak i uz izuzeće od poreza navodno ne bi bilo ekonomski razumno da se na lokalitetima poduzimaju aktivnosti vađenja kako bi se dobila izuzeta jalovina, ako se ne vadi i porculanska glina i kuglična glina, čija je vrijednost viša.

               (415)

               Prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine neizbježni nusproizvodi koji nastaju prilikom vađenja kuglične i porculanske gline prikladni su za neke uporabe kao agregati.

               (416)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine komentirala su razliku između vađenja vapnenca za proizvodnju vapna i rezanog kamena te neizbježnih nusproizvoda koji nastaju prilikom vađenja kuglične gline i porculanske gline. Ističu da se rezani kamen i vapnenac vade da bi se upotrebljavali kao agregati, kao i za uporabe u kojima nisu agregati. Rezani kamen proizvodi se od pješčenjaka ili granita – a oba se vade da bi se upotrebljavali kao agregati. I jalovine, otpad ili nusproizvodi nastali u proizvodnji rezanog kamena i vapnenca mogu se upotrebljavati kao agregati.

               (417)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, činjenica da se i vapnenac i njegovi proizvodi mogu upotrebljavati kao agregati dijelom je objašnjena njihovim fizikalnim svojstvima. Otpad koji proizlazi iz vađenja vapnenca, koji se upotrebljava u proizvodnji vapna, vjerojatno se ne sastoji od drugačijeg otpadnog materijala, nego prije od dodatnog vapnenca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da, u malom broju slučajeva, „otpad” vapnenca koji nastaje vađenjem vapnenca za proizvodnju vapna može biti kemijski neprikladan za proizvodnju vapna. Međutim, u većini slučajeva, bio bi potpuno prikladan ili za uporabu kao agregat ili za proizvodnju vapna. Krajnju uporabu vapnenca više određuje lokalna potražnja nego njegov kemijski sastav.

               (418)

               Štoviše, prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, otpad koji nastaje prilikom vađenja kamena za proizvodnju rezanog kamena vjerojatno se sastoji uglavnom od kamene sitneži iste te stijene koja se vadi. Za razliku od kuglične gline i porculanske gline nema dodatnih troškova povezanih s odvajanjem viših i nižih stupnjeva kakvoće istog materijala.

               (419)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde, citirajući BGS, da se svježe izvađeni materijali i njihovi nusproizvodi namjerno vade i upotrebljavaju kao agregati (77). Vađenjem vapnenca i stijena za proizvodnju rezanog kamena nastaju visokokvalitetni agregati koje bi se vadilo za prodaju, čak i da nema lokalne potražnje za vapnencem ili rezanim kamenom. Trošak vapnenca za vapno je oko 12,50 GBP do 19,50 GBP po toni, dok cijena njegovog nusproizvoda iznosi 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Cijena po toni pješčenjaka i kvarcita koji se upotrebljavaju za proizvodnju rezanog kamena je oko 45,76 GBP do 82,42 GBP, dok je trošak agregata koji nastaje kao njegov nusproizvod oko 6,58 GBP do 10,04 GBP.

               (420)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom granita proizvodi različite omjere rezanog kamena za podne obloge, uredske zgrade, kuhinje u domaćinstvima itd. i agregata. Magmatska stijena (uključujući granit) koja se upotrebljava za proizvodnju rezanog kamena košta oko 5,51 GBP do 12,91 GBP po toni, dok se agregat nastao kao njezin nusproizvod prodaje za otprilike 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni.

               (421)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ujednačenost cijena vapnenca/rezanog kamena i njihove jalovine (koja je u svakom slučaju ista tvar) znači da postoje poticaji da se vadi i jedno i drugo, ovisno o lokalnoj potražnji. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je razlika između neizbježnih nusproizvoda porculanske gline i kuglične gline i nusproizvoda vapnenca i rezanog kamena opravdana i da bi bilo kakav drugi porezni tretman doveo do nekontroliranih zlouporaba i da ga ne bi bilo moguće provesti.

               (422)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dalje pokazuju da je u potpunosti u skladu s ciljem poreza poticati uporabu neizbježnih nusproizvoda vađenja porculanske gline i kuglične gline, s obzirom na to da ih je moguće upotrebljavati kao agregate. Kako se i vapnenac/rezani kamen i nusproizvodi dobiveni u njihovoj proizvodnji mogu upotrebljavati kao agregati, a i vade se u tu svrhu, izuzeće jalovine nastale prilikom vađenja vapnenca/kamena koji se upotrebljavaju za rezani kamen služilo bi samo tome da se potakne pojačano vađenje svježih agregata te ne bi preusmjerilo potražnju sa svježe izvađenim agregatima prema recikliranim agregatima i otpadnim nusproizvodima.

               (423)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je vapnenac visokokvalitetni agregat za kojim postoji i tržišna potražnja. Postoji tržište vapnenca koji se vadi da bi se upotrebljavao isključivo kao agregat (88 kamenoloma u Ujedinjenoj Kraljevini, kako je prikazano u zajedničkom podnesku udruženja BAA i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine), a s obzirom na to da je tako, ekološki je opravdano zamijeniti taj materijal nusproizvodima drugih vrsta vađenja. Navodno ne postoji objektivan način razlikovanja vapnenca proizvedenog kao nusproizvod proizvodnje poljoprivrednog vapna i vapnenca koji se ciljano vadi kako bi se upotrebljavao kao agregat.

               (424)

               Jedna zainteresirana strana navela je da postoje kopovi porculanske gline i kuglične gline koji su ponovno otvoreni zbog uvođenja poreza isključivo radi vađenja izuzetih agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dobila su potvrdu od dva nacionalna proizvođača kuglične gline i porculanske gline da to nije tako te su izjavila da im nije poznato da su dodijeljena odobrenja za takva ponovna otvaranja.

               (425)

               U pogledu primjedbe jedne zainteresirane strane da se silikatni pijesak koji je nusproizvod vađenja porculanske gline u Cornwallu uvijek upotrebljavao kao izvor agregata te da se izuzećem ne smanjuje vađenje svježeg pijeska, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine provjerila su taj navod i dostavila djelomične podatke o prodaji pijeska za područje Devona i Cornwalla i pokazala da nijedan dio proizvodnje ne mogu pripisati nusproizvodima vađenja porculanske gline.

         5.6.3.2.
         Ocjena Komisije

               (426)

               Iz podnesaka proizvođača kuglične gline i porculanske gline, njihovih trgovačkih udruženja i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine jasno je vidljivo da nusproizvodi nastaju nenamjerno i neizbježno. Skup i složen postupak vađenja kuglične gline i porculanske gline i činjenica da se proizvede veća količina otpada od one za koju proizvođači porculanske i kuglične gline mogu naći tržište, pokazuju da se kuglična glina i porculanska glina ne vade namjerno da bi se proizveo izuzeti nusproizvod za uporabu kao agregat.

               (427)

               Osim toga, kamenolomi kuglične gline i porculanske gline svojim komercijalnim poslovanjem upravljaju drugačije od kamenoloma koji proizvode agregate za građevinarstvo, s obzirom na to da moraju poštovati dugoročne ugovore kako bi osigurali stalnu proizvodnju odnosnog krajnjeg proizvoda. To znači da ne mogu vaditi ni više ni manje od onoga što im je potrebno da bi dobili količinu kuglične gline i porculanske gline predviđenu ugovorom, čime bi količina vađenja nusproizvoda ostala ista. Uvođenje AGL-a za nusproizvode kuglične gline i porculanske gline utjecalo bi samo na financijsku situaciju odnosnih poduzeća, a ne bi donijelo nikakvu ekološku korist.

               (428)

               Za razliku od nusproizvoda vapnenca i rezanog kamena, nusproizvodi kuglične gline i porculanske gline nikada se ne bi vadili sami po sebi kako bi se proizvelo više izuzetih agregata. Izuzeće za nusproizvode kuglične gline i porculanske gline ne dovodi do više vađenja svježe kuglične i porculanske gline i njihova je prodajna vrijednost puno niža. Nema ujednačenosti cijena kao u slučaju vapnenca i rezanog kamena. Zapravo, razlika u cijeni mnogo je veća. Stoga, ne postoji rizik da bi izuzeće moglo dovesti do namjernog povećanje svježeg vađenja. Izuzećem za nusproizvode vađenja kuglične gline i porculanske gline potiče se njihova uporaba umjesto svježe izvađenih novih agregata i ono je u skladu s načelima na kojima se temelji AGL.

         5.6.4.   IZUZEĆE AGREGATA KOJI SE SASTOJE U CIJELOSTI OD JALOVINE IZ BILO KOJEG POSTUPKA KOJIM SE UGLJEN, LIGNIT, LISNATI ŠKRILJEVAC ILI ŠKRILJEVAC ODVAJAJU OD OSTATKA STIJENE NAKON ŠTO SU IZVAĐENI ILI DOBIVENI S TIM OSTATKOM STIJENE ILI JALOVINE IZ BILO KOJEG POSTUPKA U KOJEM SU TVARI IZ ČLANKA 18. STAVKA 3. ZAKONA O FINANCIJAMA IZ 2001. ODVOJENE OD OSTATKA STIJENE NAKON VAĐENJA ILI DOBIVANJA S TIM OSTATKOM STIJENE (ČLANAK 17. PODODJELJAK 3. TOČKA (f) PODTOČKE i. I ii.)

               (429)

               Ugljen, lignit, škriljevac i lisnati škriljevac te tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. obično se ne vade kako bi se upotrebljavali kao agregati, nego za druge svrhe. Prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da je izuzeće osmišljeno kako bi se potaknula uporaba jalovine, a ne njezino odlaganje na odlagališta jalovine. Na oba ova načina poboljšava se vizualni krajolik i smanjuje potreba za vađenjem drugih materijala za uporabu kao agregata.

               (430)

               U odluci o pokretanju postupka, Komisija je primijetila da, prvo, može postojati razlika između izuzetih materijala i materijala koji nisu izuzeti, u smislu da izuzeti materijali čine pokvaru dobivenu vađenjem ugljena, lignita, lisnatog škriljevca, škriljevca i tvari navedenih u članku 18. stavku 3. Oni su neizbježan nusproizvod tog vađenja, koje se obično ne obavlja radi vađenja materijala za uporabu kao agregata, nego radi vađenja predmetnih materijala i tvari koje se (uobičajeno) ne upotrebljavaju kao agregati. Na temelju toga, čini se da, u svjetlu cilja AGL-a, jalovine nastale vađenjem ugljena, lignita, lisnatog škriljevca, škriljevca i tvari navedenih u članku 18. stavku 3. nisu u položaju koji je usporediv s položajem agregata na koje se plaća porez.

               (431)

               Međutim, Komisija je dvojila oko toga je li ta razlika dovoljna da se dokaže da je izuzeće od poreza opravdano načelima na kojima se temelji AGL. Smatrala je da je razlika u odnosu na agregate na koje se plaća porez opravdana samo ako je izuzeće ograničeno na neizbježnu pokvaru nastalu prilikom vađenja tih tvari. Komisija je smatrala da to jest tako s obzirom na to da je izuzeće ograničeno na materijal koji je 100 % jalovina nastala u postupku separacije.

               (432)

               Komisija je dvojila o razlici u položaju izuzetih materijala u odnosu na materijale na koje se plaća porez i koji nastaju kao jalovina vađenja vapnenca kada se vapnenac vadi da bi se proizvelo vapno ili u usporedbi s pokvarom vađenja kamenja za proizvodnu rezanog kamena s jednom ili više ravnih površina. Osim toga, Komisija je razmatrala može li se izuzeće opravdati u svjetlu cilja AGL-a ako bi se, na primjer, lisnati škriljevac i škriljevac ili bilo koja druga tvar navedena u članku 18. stavku 3. vadila da bi se upotrebljavala kao agregat.

               (433)

               Komisija je primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana koje su predstavljene u odgovarajućim odjeljcima u odnosu na izuzeća za ugljen, lignit, lisnati škriljevac ili škriljevac.

         5.6.4.1.
         Primjedbe koje je primila Komisija

   (a)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (434)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da se izuzećem od AGL-a pravi razlika između otpadnih materijala koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati (poput otpada nastalog prilikom vađenja porculanske i kuglične gline), koji su izuzeti, i otpadnih materijala koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu.

               (435)

               Što se tiče jalovine nastale prilikom vađenja ugljena, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na tvrdnji da neznatne cijene jalovine lisnatog škriljevca i rudarske jalovine pokazuju da nema poticaja za vađenje dodatnog ugljena kako bi se dobio dodatni nusproizvod, bez obzira na to je li taj nusproizvod izuzet od poreza ili ne.

               (436)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzeće za otpad koji nastaje prilikom vađenja lisnatog škriljevca ne dovodi do pojačanog vađenja lisnatog škriljevca radi dobivanja njegovih ljuskica zato što se u proizvodnji lisnatog škriljevca već stvaraju velike količine otpadnih ljuskica, od kojih se samo oko 10 % trenutačno upotrebljava kao agregat i zato što ne bi bilo ekonomski izvedivo da kamenolom posluje u te svrhe.

               (437)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da razlika između otpada lisnatog škriljevca s jedne strane i otpada rezanog kamena i vapnenca s druge strane proizlazi iz cilja odvraćanja od dodatnog svježeg vađenja vapnenca za uporabu kao agregat, dok se istodobno ne odvraća od proizvodnje materijala koji nisu agregati. Čak i ako se vapnenac vadi za uporabe koje nisu uporabe kao agregat ili se stijene vade da bi se proizveo rezani kamen, jalovina koja nastaje istodobno se vadi namjerno da bi se upotrebljavala kao agregat te je primjerena za tu svrhu. Vađenjem nastaju visokokvalitetni agregati koji bi se i dalje vadili za prodaju čak i da nema lokalne potražnje za vapnom ili rezanim kamenom. Isto očito ne vrijedi za pokvaru lisnatog škriljevca, škriljevca, ugljena, lignita, gline i tvari navedene u članku 18. stavku 3. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da nema dokaza da ijedan kamenolom namjerno vadi lisnati škriljevac, škriljevac, ugljen, lignit, glinu ili tvari iz članka 18. stavka 3. izričito kako bi dobio pokvaru za uporabu kao agregat. Isto tako, prema tvrdnjama nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzećem se ne potiče dodatno vađenje kako bi se dobila jalovina za uporabu kao izuzeti agregat.

               (438)

               Međutim, prema mišljenju nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, izuzimanjem jalovine nastale vađenjem vapnenca (bez obzira na to planira li se upotrebljavati kao vapno, tj. ne kao agregat, ili ne) i stijena za rezani kamen vjerojatno bi se potaknulo dodatno vađenje kako bi se dobila jalovina za uporabu kao izuzeti agregat. To je zato što se jalovina sastoji od iste tvari kao glavni materijal koji se vadi, zato što joj je cijena vrlo slična cijeni glavnog materijala i zato što je prikladna za uporabu kao visokokvalitetni agregat. Izuzimanje takvih materijala od poreza vjerojatno bi potaknulo dodatno vađenje i bilo bi u suprotnosti s ekološkom logikom AGL-a.

               (439)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da su u jednom trenutku razmatrala uvođenje izuzeća za otpad iz proizvodnje primarnih agregata ili iz proizvodnje kvalitetnijih agregata. Međutim, savjetovanja s industrijom pokazala su da to ne bi bilo izvedivo s obzirom na to da se raspon proizvoda kamenoloma znatno razlikuje i ono što neki kamenolomi smatraju visokokvalitetnim agregatima u drugim kamenolomima bio bi otpad. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi, osim što bi se pojavio veliki rizik od izbjegavanja poreza, utvrđivanje izuzeća za „otpad” nastao prilikom vađenja agregata bilo u suprotnosti i s logikom i glavnim ekološkim ciljem AGL-a. Ono bi, zapravo, poslužilo da se smanji relativna cijena agregata niže klase, što bi dovelo do rasta potražnje i potencijalno uzrokovalo jače vađenje agregata (i s tim povezanu ekološku štetu) na predmetnim lokalitetima.

               (440)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom lisnatog škriljevca proizvodi visokokvalitetne arhitektonske proizvode koji se prodaju za više od 200 GBP po toni. Zbog njegove geološke formacije tek oko 5 % izvađenog lisnatog škriljevca prikladno je za tu svrhu pa se tako proizvode velike količine otpada lisnatog škriljevca. Taj otpad lisnatog škriljevca prikladan je za prodaju za neke primjene kao agregat, a mali udio nastalog otpada prodaje se po cijeni između 2 GBP i 8 GBP po toni, dok se ostatak odlaže u hrpama. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su troškovi proizvodnje po toni proizvoda za uporabu kao agregat veći od troškova tipičnih agregata nastalih bušenjem ili eksplozijom u kamenolomima vapnenca ili granita jer se lisnati škriljevac dobiva u različitim postupcima i obrađuje se mnogo puta prije drobljenja. Marketinška strategija jest povećati vrijednost dostupnih resursa i povećati prinos materijala visoke vrijednosti.

         5.6.4.2.
         Ocjena Komisije

               (441)

               S obzirom na to da je dokazano da je barem jedan kamenolom namjerno vadio lisnati škriljevac da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija je već u uvodnoj izjavi 366. zaključila da njegovo izuzeće temeljem članka 17. stavka 4. točke (a) Zakona o financijama iz 2001. nije opravdano načelima na kojima se temelji AGL.

               (442)

               Komisija je isto tako u uvodnim izjavama 205., 303., 367. i 368. utvrdila da se ugljen, lignit, lisnati škriljevac i tvari iz članka 18. stavka 3. ne mogu svježe vaditi ili se ne vade da bi se upotrebljavali kao agregati te prema tome nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali.

               (443)

               Osim toga, Komisija je ocijenila razliku između tih izuzeća i jalovine nastale prilikom vađenja vapnenca kada se vapnenac vadi radi proizvodnje vapna ili jalovine nastale prilikom vađenja stijena radi proizvodnje rezanog kamena s jednom ili više ravnih površina u kontekstu utvrđivanja načela na kojima se temelji AGL, kako je opisano u uvodnim izjavama 149. do 158.

               (444)

               Što se tiče jalovine nastale u postupku vađenja lisnatog škriljevca, koja bi se mogla upotrebljavati kao agregat i koja se isto tako sastoji od lisnatog škriljevca, Komisija primjećuje da ne bi dolazilo do namjernog svježeg vađenja lisnatog škriljevca radi dobivanja tih proizvoda zbog njihove niske vrijednosti (vidjeti uvodne izjave 226. i 237.-240). Jalovina nastala vađenjem lisnatog škriljevca postiže prodajnu cijenu koja se kreće u rasponu od […] GBP do […] GBP po toni. Čini se da visokokvalitetni arhitektonski proizvodi lisnatog škriljevca postižu prodajnu cijenu koja se kreće u rasponu od početnih 200 GBP po toni i penje se do gornje cijene od 1 000 GBP po toni. Samo mali dio jalovine nastale vađenjem lisnatog škriljevca zapravo može pronaći tržište i prodati se, čak i uz izuzeće od AGL-a. Osim toga, vađenje lisnatog škriljevca iznimno je skup postupak tijekom kojeg nastaje više troškova nego u slučaju redovitog vađenja. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine trošak proizvodnje jalovine lisnatog škriljevca iznosi od 5,7 GBP do 6,5 GBP po toni (uvodna izjava 263.). Iz toga je vidljivo da nema ekonomskog smisla namjerno vaditi lisnati škriljevac isključivo kako bi se ostvarila korist od izuzete jalovine nastale u postupku tog vađenja. Prema tome, tim se izuzećem vjerojatno neće povećati svježe vađenje.

               (445)

               U skladu s tipičnim prihodima kamenoloma škriljevca, specijalizirani arhitektonski proizvodi, iako u proizvodnji sudjeluju samo s 5 %, kamenolomima donose prihode koji su 2,54 do 3,52 puta viši od prihoda koji donosi jalovina lisnatog škriljevca (vidjeti uvodnu izjavu 263.).

               (446)

               Budući da se jalovina koja nastaje vađenjem lisnatog škriljevca može upotrebljavati i upotrebljava se kao agregat, može se smatrati da je u činjenično i pravno usporedivom položaju kao i drugi oporezivi materijali.

               (447)

               Komisija stoga zaključuje da izuzeće od AGL-a za jalovine nastale prilikom vađenja lisnatog škriljevca predstavlja prvo, izuzeće za jalovine nastale prilikom vađenja materijala koji nije svježe izvađen za uporabu kao agregat, i drugo, ne dovodi do nikakvog dodatnog svježeg vađenja materijala, nego može dovesti do povećanja uporabe kao agregata materijala koji bi u suprotnom bio odbačen ili odložen kao otpad. Prema tome, to je izuzeće opravdano ciljem AGL-a tj. „preusmjeravanjem potražnje”

               (448)

               Isto vrijedi za jalovine ugljena, lignita i tvari iz članka 18. stavka 3. Zakona o financijama iz 2001. koje nisu agregati ili se ne vade za uporabu kao agregati.

               (449)

               Prvo, vađenjem lignita ne nastaje jalovina. U skladu s informacijama iz nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, sam lignit je nusproizvod vađenja kuglične gline u Devonu. Nalazišta lignita u Sjevernoj Irskoj ne iskorištavaju se.

               (450)

               Drugo, prema podnescima zainteresiranih strana i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, jalovine nastale prilikom vađenja ugljena, koje mogu uključivati lisnati škriljevac, ili nisu prikladne za uporabu kao agregati, primjerice vatrostalna glina, ili se općenito odlažu kao konsolidirani otpad. Neke jalovine ili otpad nastao vađenjem ugljena prikladni su za uporabu kao agregati te prema tome mogu zamijeniti svježe izvađene agregate.

               (451)

               Informacije o cijenama ugljena (50 GBP) nasuprot cijene za koju se prodaje jalovina ugljena (1 do 2 GBP), kada postoji potražnja za takvim proizvodima, pokazuju da izuzeće za pokvaru ugljena ne može prouzrokovati više vađenja ugljena samo kako bi se dobili izuzeti materijali.

               (452)

               Izuzeće od AGL-a za jalovine nastale prilikom vađenja ugljena pomaže u ostvarivanju ekološkog područja primjene AGL-a.

               (453)

               Treće, kako je objašnjeno u odjeljku 5.6.2., tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne vade se namjerno da bi se upotrebljavale kao agregati s obzirom na to da većina njih nisu agregati ili nisu prikladni za uporabu kao agregati. Jedine tvari prikladne za uporabu kao lagani agregati su perlit, plovućac i vermikulit koji se ne vade u Ujedinjenoj Kraljevini. Nadalje, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazala su da tvari navedene u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama iz 2001. ne stvaraju jalovine koje bi se mogle upotrebljavati kao agregati, da su same jalovina nastala prilikom vađenja nečeg drugog ili da se više ne vade. Stoga, izuzeće za jalovine tvari navedenih u članku 18. stavku 3. Zakona o financijama 2001, ako postoje, ne može dovesti do više vađenja glavnog materijala kako bi se dobio izuzeti proizvod agregata.

               (454)

               Prema tome, Komisija sada može zaključiti da je, s obzirom na cilj AGL-a, izuzeće agregata, koji se sastoje u cijelosti od jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem se ugljen, lignit ili lisnati škriljevac odvajaju od ostatka stijene nakon što su izvađeni ili dobiveni s tim ostatkom stijene ili jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem su tvari iz članka 18. stavka 3. odvojene od ostatka stijene nakon vađenja ili dobivanja s tim ostatkom stijene, u različitom činjeničnom i pravnom položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a.

               (455)

               Jalovina nastala prilikom vađenja škriljevca, kada se škriljevac namjerno vadi za uporabu kao agregat, usporediva je s pokvarom nastalom prilikom vađenja bilo kojeg drugog oporezivog materijala (primjerice vapnenca, granita i pješčenjaka). Komisija napominje da je primila vrlo malo informacija u pogledu troška vađenja škriljevca i cijene koju škriljevac postiže kada se vadi kao primarni proizvod kamenoloma. Primila je neke informacije o određivanju cijena za škriljevac koji se upotrebljava za proizvodnju opeke, škriljevac kao nusproizvod drugog materijala ili škriljevac zajedno s glinom. Međutim, činjenica da se namjerno vađenje škriljevca za uporabu kao agregata odvija (vidjeti uvodnu izjavu 350. i 351.) baca sumnju na to da je tim izuzećem ostvarena ekološka svrha AGL-a, kao što je utvrdio i Opći sud (78).

               (456)

               Jalovine svakog postupka kojim se škriljevac odvaja od ostatka stijene još uvijek se mogu upotrebljavati kao agregati. Mogućnost da se prodaje jalovina dobivena vađenjem škriljevca za uporabu kao agregata, što je izuzeto od AGL-a, proizvođačima škriljevca daje dodatnu financijsku polugu i može, potencijalno, poticati svježe vađenja škriljevca, kao što je primijetio Opći sud (79). Kada je glavni proizvod, čini se da se u nekim slučajevima škriljevac namjerno vadi za uporabu kao agregat. I jalovina iz postupka dobivanja škriljevca potencijalno bi se mogla prodati kao agregat. Prema tome, nema jamstva da izuzeće za jalovine škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat ne uzrokuje više svježeg vađenja škriljevca, čime se podriva okolišni cilj AGL-a.

               (457)

               Jalovina nastala prilikom vađenja škriljevca, kada se škriljevac namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, obuhvaćena je područjem primjene uobičajenog pravila oporezivanja AGL-a i, s obzirom na ekološki cilj AGL-a, nije u drugačijem činjeničnom i pravnom položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a. Osim toga, izuzeće za takve jalovine ne može biti opravdano na temelju naravi i logike AGL-a, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 456.

               (458)

               S obzirom na škriljevac kao pokvaru nastalu prilikom vađenja škriljevca za druge uporabe, a ne kao agregat (primjerice za proizvodnju opeke), Komisija smatra – na temelju dostupnih informacija – da iako je u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju kao i drugi oporezivi materijali, ne može se dokazati da izuzeće takve jalovine može dovesti do pojačanog svježeg vađenja škriljevca za druge uporabe, a ne za uporabu kao agregat. S obzirom na relativno nisku cijenu škriljevca kao nusproizvoda kada se prodaje za uporabu kao agregat ([…] GBP do 4,4 GBP po toni, uključujući troškove prijevoza), iznimno je malo vjerojatno da bi izuzeće za jalovine dobivene vađenjem škriljevca moglo dovesti do pojačanog vađenja škriljevca. U svakom slučaju takvo povećanje svježeg vađenja škriljevca za uporabe koji nisu uporabe kao agregati ne bi bilo u suprotnosti s ciljem AGL-a.

               (459)

               Proizvođači škriljevca morati bi pokazati za što se upotrebljavao škriljevac koji su proizveli kako bi mogli zatražiti izuzeće od AGL-a za pokvaru, tj. morali bi pokazati je li se komercijalno iskorištavala za uporabu kao agregat.

         5.6.5.   AGREGATI KOJI SE UGLAVNOM SASTOJE OD, ILI SU DIO BILO ČEGA ŠTO SE SASTOJI UGLAVNOM OD, JALOVINE ILI OTPADA, ILI NUSPROIZVODA SVIH INDUSTRIJSKIH POSTUPAKA IZGARANJA ILI TALJENJA ILI RAFINIRANJA METALA (ČLANAK 17. PODODJELJAK 4. TOČKA (c) PODTOČKE i. I ii.)

               (460)

               Prije donošenja odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da je primarni cilj predmetnih industrijskih postupaka (npr. proizvodnja električne energije u elektranama na ugljen, taljenje željezne rude za proizvodnju čelika) proizvesti proizvod koji se ne upotrebljava kao agregat. Predmetne jalovine, otpad i nusproizvodi su, primjerice, industrijska troska (troska iz visoke peći, čelična troska iz osnovne visoke peći na kisik, čelična troska električne peći i pepeo od izgaranja).

               (461)

               Svrha je izuzeća poticati uporabu, a ne odlaganje otpada na deponije (preusmjeravanje potražnje). Time se poboljšava vizualni krajolik i smanjuje potreba za vađenjem neobrađenih agregata.

               (462)

               Komisija je sumnjala u to da će primjena izuzeća na materijale koji su uglavnom (tj. više od 50 %) sastavljeni od jalovine ili otpada, ili su nusproizvodi svih industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala još uvijek biti u skladu s naravi i logikom AGL-a.

               (463)

               Komisija je primila nekoliko primjedaba zainteresiranih strana u tom pogledu.

         5.6.5.1.
         Primjedbe koje je primila Komisija

   (a)   Primjedbe Udruženje proizvođača proizvoda od minerala primljene 2. siječnja 2014.

               (464)

               Udruženje proizvođača proizvoda od minerala podržava zaključke Komisije iznesene u odluci o pokretanju postupka da ti materijali nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijal. Obrazloženje je jasno za materijale koji se sastoje u cijelosti od jalovine ili otpada. Ali za materijale koji se uglavnom sastoje od jalovine ili otpada izuzeće bi bilo opravdano samo ako postoji mala količina ostataka drugih materijala pomiješana s izuzetim materijalom.

         (b)   Primjedbe udruženja QPANI primljene 8. siječnja 2014.

               (465)

               Prema navodima udruženja QPANI, postoji znatna ponuda materijala na tržištu agregata koji su nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala poput željezne i čelične troske i pepela s rešetke ložišta. Udruženje podržava zaključak iz uvodne izjave 124. da ti materijali nisu „u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali u odnosu na cilj AGL-a”. Postoji jasno obrazloženje da se materijali koji su „u cijelosti” jalovina ili otpad, ili nusproizvodi tih postupaka izuzmu od AGL-a u trenutku komercijalnog iskorištavanja.

         (c)   Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

               (466)

               Udruženje BAA dostavilo je pismo kamenoloma HART, kamenoloma poljoprivrednog vapna, u kojem su opisane poteškoće s kojima se kamenolom susreo zbog tržišnog natjecanja njegovih sekundarnih proizvoda s agregatima troske iz obližnje čeličane. Agregati koje proizvedi kamenolom izuzeti su iako je ekološki učinak čeličane puno veći od onoga kamenoloma Hart. AGL je navodno onemogućio kamenolomu Hart da se natječe na tržištu agregata. Prema navodima udruženja BAA, kamenolom prodaje sve vapno koje proizvodi, a količina agregata proizvedenih kao nusproizvod ostala je konstantna u odnosu na ukupnu proizvodnju, ne može se smanjiti ili povećati. Prema tome, ne postoje velike hrpe neprodanih agregata koje su se nakupile tijekom provedbe AGL-a. Kamenolom, navodno, ne može povećati svoju proizvodnju vapna kako bi odgovorio na potražnju iz inozemstva zbog neprodanih nusproizvoda.

         (d)   Dodatne informacije primljene od gospodina Birda iz udruženja BAA 10. veljače 2014.

               (467)

               Gospodin Bird tvrdi da agregati troske nisu otpadni proizvod čelične industrije, nego nusproizvod koji se može upotrebljavati kao agregat. Gospodin Bird priložio je informacije koje se odnose na trosku iz konačnog izvješća Komisije Ujedinjene Kraljevine za tržišno natjecanje na tržištima agregata i cementa u Ujedinjenoj Kraljevini. Prema navodima gospodina Birda, troska se može samljeti u aditiv ili biti alternativa običnom portland-cementu, što je čini važnim proizvodom od kojeg se dobiva prvoklasni agregat.

         (e)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (468)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se izuzeće odnosi na kemikalije dodane materijalima nastalim u bilo kojem industrijskom postupku izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala tako da se mogu upotrebljavati kao agregati.

               (469)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, iz niza razloga, nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja nije uvijek sam po sebi odgovarajuće ili dovoljne kakvoće da bi se upotrebljavao kao agregat. Međutim, ako se doda dodatni materijal, on može poboljšati prikladnost tog nusproizvoda za takvu uporabu. Na primjer, u proizvodnji nehrđajućeg čelika po hlađenju nastaje dikalcijev silikat. Ta tvar pretvara trosku (nazvanu AOD (80) troska) u prah, zbog kojeg se pojavljuje problem prašenja što tu trosku čini neprikladnom za uporabu kao građevinski agregat ili nekako drugačije. Ako proizvođač čelika u rastopljenu trosku nakon što je otopljena u peći doda kemikaliju bezvodni natrijev tetra borat (boraks), ta će kemikalija stabilizirati trosku. Dodavanjem kemikalije uklanja se problem prašenja i dobiva se stabilizirana troska koja se oblikuje u kristalni materijal nalik kamenu koji se potom može podvrgnuti postupku obnove metala, drobljenju, separaciji, raspadanju, nakon čega postaje prikladan za određene uporabe kao agregat, npr. u pripremi asfaltnih materijala.

               (470)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da dodavanje kemikalije nusproizvodu industrijskog postupka izgaranja ne dovodi izuzeće u sukob s ciljem poreza, budući da nastali materijal nije oporezivi agregat.

         5.6.5.2.
         Ocjena Komisije

               (471)

               Komisija je u uvodnoj izjavi 124. odluke o pokretanju postupka već zaključila da agregati koji se u cijelosti sastoje od, ili su dio bilo čega što se sastoji uglavnom od, jalovine ili otpada, ili nusproizvoda svih industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala („nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala”), s obzirom na cilj AGL-a, nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali.

               (472)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i Udruženje proizvođača proizvoda od minerala pokazali su da agregati koji se uglavnom sastoje od nusproizvoda industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala, s obzirom na cilj AGL-a, nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi materijali.

               (473)

               Doista, Komisija je primila podneske koji pokazuju da su nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala visokovrijedni agregati i da imaju različite namjene. Udruženje BAA dostavilo je primjer kamenoloma vapnenca koji primarno proizvodi poljoprivredno vapno, ali koji se natječe s nusproizvodima industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala na tržištu njegovih sekundarnih proizvoda, tj. agregata vapnenca. To pokazuje da je izuzeće za nusproizvode industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala još opravdanije, jer takav neizbježni nusproizvod zapravo zamjenjuje druge svježe izvađene agregate, poput agregata vapnenca.

               (474)

               Komisija je već u uvodnim izjavama 151. do 158. razmotrila razliku između nusproizvoda nastalih prilikom vađenja vapnenca za proizvodnju poljoprivrednog vapna i izuzetih nusproizvoda postupaka u kojima ne nastaju agregati.

               (475)

               Udruženje BAA tvrdi da nusproizvodi industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala ne bi trebali ostvarivati korist od izuzeća u okviru AGL-a s obzirom na to da je utjecaj čeličana na okolinu puno veći od utjecaja koji se na okolinu vrši vađenjem agregata. To može biti točno. Međutim, čeličane su postupak koji se ne odnosi na AGL. Izuzeće za nusproizvode industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja ili rafiniranja metala služi samo tome da se ti nusproizvodi prodaju kao agregati kako bi se time zamijenilo svježe vađenje agregata.

               (476)

               Prema tome, Komisija smatra da primjedbe koje je primila nisu razlog da odustane od svoje prvotne ocjene iz odluke o pokretanju postupka (uvodna izjava 124.).

               (477)

               U pogledu izuzeća koje se odnosi na materijal koji je uglavnom, ali ne u cijelosti, nusproizvod industrijskih postupaka izgaranja ili taljenja/rafiniranja metala, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da je ponekad potrebno dodati dodatne kemikalije da bi se materijal stabilizirao kako bi se prilagodio za uporabu kao agregat.

               (478)

               Komisija napominje da se u Direktivi o otpadu od vađenja minerala (Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (81) u članku 3. stavku 3. opisuje „inertni otpad” kao otpad koji ne podliježe nikakvoj značajnoj fizikalnoj, kemijskoj ili biološkoj promjeni te prema tome ne bi trebao predstavljati opasnost od onečišćenja. Primjer koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine (u uvodnoj izjavi 469.), koji uključuje upotrebu „boraksa”, mogao bi se tumačiti kao primjer koji je povezan s primjerom dodatne kemikalije koja bi mogla povećati rizik od onečišćenja, ovisno o upotrijebljenim količinama, koncentraciji i zahvaćenim područjima (tlo, voda itd.). Unatoč tome, uporaba boraksa nije obuhvaćena područjem primjene ove Odluke.

               (479)

               Udruženje proizvođača proizvoda od minerala predložilo je da, u slučajevima kada su materijali pomiješani s materijalima koji podliježu porezu, porezna obveza bude razmjerna količini oporezivog materijala u smjesi. S obzirom na to kako je AGL strukturiran, to je već tako. Smatra se da je agregat koji je bio „pomiješana s drugim materijalom osim vode” bio komercijalno iskorišten, i kao takav, već podliježe porezu (članak 19. pododjeljak 1. točka (d) Zakona).

               (480)

               Komisija stoga zaključuje da je izuzeće iz članka 17. stavka 4. točke (c) podtočaka i. i ii. Zakona obuhvaćeno načelima na kojima se temelji AGL i da ne čini selektivnu prednost.

         5.6.6.   IZUZEĆE ZA MATERIJALE KOJI SE U CIJELOSTI ILI UGLAVNOM SASTOJE OD GLINE (ČLANAK 17. PODODJELJAK 4. TOČKA (f))

               (481)

               U pogledu gline, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine prije donošenja odluke o pokretanju postupka objasnila su da se zbog svojih svojstava plastičnosti, glina uobičajeno ne smatra stijenom. Izuzećem se to objašnjava i izbjegava se potreba da se utvrdi i uvede AGL na sav pijesak ili kamen koji se u prirodi pojavljuje zajedno s glinom.

               (482)

               Komisija je, međutim, primijetila da se u geološkom smislu glina smatra stijenom i da se može upotrebljavati kao agregat (82). U mjeri u kojoj je materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od gline izvađen da bi se upotrebljavao kao agregat, Komisija je smatrala nejasnim kako bi se izuzeće moglo opravdati na temelju uobičajenih načela oporezivanja ili u kojoj se mjeri može smatrati da je, s obzirom na cilj AGL-a, takav materijal u drugačijem položaju od oporezivih materijala.

               (483)

               Komisija je od udruženja BAA primila sljedeće primjedbe.

         5.6.6.1.
         Primjedbe koje je primila Komisija

   (a)   Primjedbe udruženja BAA-a primljene 15. rujna 2014.

               (484)

               Udruženje BAA tvrdi da se glina može upotrebljavati kao agregat, a da je se ne mijenja kemijski ili fizikalno. Tvrde da je glina obuhvaćena definicijom agregata iz odluke o pokretanju postupka. Može se upotrebljavati u brojnim primjenama kao agregat, uključujući upotrebu kao ispune u građevinarstvu. Udruženje BAA dostavilo je poglavlje jedne knjige u kojemu se govori o uporabama gline u niskogradnji i visokogradnji. Prema navodima udruženja BAA, i Agencija Ujedinjene Kraljevine za ceste u cestovnim radovima glinu upotrebljava u velikim količinama. Udruženje BAA tvrdi da je to uporaba za svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati. Glina je obuhvaćena jednom od kategorija prihvatljivih materijala utvrđenih u Specifikacijama za cestovne radove u Ujedinjenoj Kraljevini. Može se upotrebljavati kao vezivna ispuna u cestogradnji. Udruženje BAA dostavilo je primjere kamenoloma koji navodno vade glinu prikladnu za uporabu u cestogradnji. Nadalje, glina je prikladna za specifične uporabe agregata za koje druge stijene nisu prikladne, npr. oblaganje i pokrivanje odlagališta otpada i oblaganje ribnjaka i kanala.

               (485)

               Udruženje BAA dostavilo je popis osam kamenoloma koji navodno vade glinu za uporabu kao agregat. Popis je izvađen iz Direktorija rudnika i kamenoloma BGS-a za 2010. Nadalje, udruženje BAA dostavilo je primjere dva kamenoloma koja vade glinu prikladnu za obalne zidove/obranu od poplava, projekte niskogradnje, pokrivanje odlagališta otpada, oblaganje ribnjaka, materijal za ispunu i melioraciju, što su sve, navodno, uporabe kao agregati. Izvađeni materijal obuhvaćen je i kategorijom vezivnih materijala koji su prikladni za cestogradnju. Udruženje BAA nadalje navodi primjer upotrebe gline iz jednog od kamenoloma za izgradnju ceste.

               (486)

               Udruženje BAA stoga smatra da postoje brojni kamenolomi koji proizvode i prodaju glinu za uporabu kao agregat, a ne samo za keramičke postupke. Prema navodima udruženja BAA, postoji i nekoliko kamenoloma u kojima su slojevi gline pomiješani s drugim materijalima od kojih bi materijal koji se uglavnom sastoji od gline bio izuzet.

         (b)   Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

               (487)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se glina jasno razlikuje od ostalih vrsta sitnozrnatih sedimentnih stijena po tome što je plastična i što je se može rezati nožem ili zidarskom žlicom (definicija u Izvješću (83)). Zbog tih plastičnih svojstava glina nije prikladna za većinu primjena u kojima se upotrebljavaju agregati zato što nabubri kada upije vodu, a puca kada se isuši.

               (488)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, glina je većinom mekana i nema zrnatu strukturu, a bez kemijske ili fizikalne preobrazbe prikladna je samo za uporabu kao ispuna u zemljanim radovima, npr. u oblaganju odlagališta otpada i obrani od poplava. Glina se u načelu ne upotrebljava za ispunu u temeljima ispod građevina zbog toga što je vrlo vjerojatno da bi njezina slaba čvrstoća te osjetljivost na zbijanje, stezanje i bubrenje uzrokovala pomicanje građevine izvan dopuštenih granica, čime bi se izazvalo njezino pucanje i propadanje. Za tu svrhu primjereniji su čvrsti, zrnati agregati jer čine mnogo stabilniju platformu za građevinu. Prema tome, neobrađene gline općenito se smatraju neprikladnim za „tipične uporabe agregata” (kao što su ispune temelja građevina, proizvodnja betona, tucanika ili žbuke). Na te uporabe odlazi veliki udio proizvodnje u Ujedinjenoj Kraljevini. „Tipična uporaba agregata” gotovo uvijek zahtijeva tvrdi zrnati materijal – obično pijesak, šljunak i/ili drobljene tvrde stijene poput vapnenca, magmatske stijene ili pješčenjaka, ili zrnati materijal koji je reciklirani otpad od rušenja ili cesta. Jedine okolnosti u kojima se glina može upotrijebiti za „tipičnu uporabu agregata” su kade se od gline izrade peleti i zagriju na preko 1 000 °C kako bi se u industrijskom postupku oblikovao lagani čvrsti pelet koji se može upotrebljavati kao zrnati agregat u betonu za neke specijalizirane, ali rjeđe primjene. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izjavila su da nisu identificirala nijedan kamenolom za koji bi se moglo reći da se u njemu glina vadi posebno za uporabu kao agregat.

               (489)

               Međutim, prema mišljenju nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, svojstva gline čine ju prikladnom za primjene u kojima nije agregat i u kojima ostaje hidrirana, a njezina vodonepropusnost je ključni zahtjev. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatraju da se kod oblaganja i prekrivanja odlagališta otpada materijal ne upotrebljava kao agregat – tu se ne traži rasutost materijala nego nepropusnost za vodu i filterate. Specijalizirane uporabe gline uključuju oblaganje odlagališta otpada, oblaganje vodenih tokova i jezera ili ribnjaka i obranu od poplava. Glina koja se upotrebljava u te svrhe nije agregat; umjesto da se upotrebljava kao rasuto punilo kada se od materijala traže čvrstoća i zrnatost, glina – koja niti je čvrsta niti zrnata – upotrebljava se za stvaranje zapreke kroz koju je prolazak tekućine ograničen.

               (490)

               U odgovoru na opažanje udruženja BAA da se glina može upotrebljavati u cestogradnji, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primjećuju da je Agencija za ceste obavijestila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine o uporabi gline. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se glina iskopana na gradilištu neke ceste zbog svoje propusnosti može upotrijebiti za rasute zemljene radove poput punjenja i izgradnje nasipa, ako je nije potrebno prevoziti (odnosno glina se ne vadi posebno, nego je nusproizvod izgradnje ceste). Glina se može tretirati vapnom ili cementom kako bi se poboljšao njezin kapacitet nosivosti ceste. Može se upotrijebiti za oblaganje odvodnih kanala (ako je njezina propusnost važna) ili kao sredstvo za zatrpavanje za manje strukture kada nije potrebno nositi velike mase. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine primjećuju da se višak gline iskopan na gradilištu ceste može poslati na odlagalište otpada kao otpadni materijal, a komercijalna tijela povremeno mogu termički obraditi glinu kako bi proizvela lagane agregate za cestogradnju.

               (491)

               Citirajući Agenciju za ceste nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se materijali za zemljane radove mogu podijeliti na kategoriju zrnatih (razred 1) i vezivnih (razred 2) materijala. Zrnati materijali su agregati – materijali koji se upotrebljavaju kao stabilno, rasuto punilo. Vezivni materijali nisu agregati, ali sadržavaju materijale manjih veličina čestica kako bi se mogli ponašati kao vezivo, odnosno ljepljivi su i propusnost za vodu im je ograničena.

               (492)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine glina se može upotrebljavati kao zrnati materijal samo ako se termički obradi i oblikuje u pelete. Međutim, bez termičke obrade može se upotrebljavati kao vezivni materijal. U tim uporabama, glinu ne mogu zamijeniti agregati, npr. drobljeni granit ili vapnenac, jer su to zrnati materijali. Glinu može zamijeniti lebdeći pepeo (npr. iz elektrana na ugljen), s obzirom na to da i on posjeduje vezivna svojstva.

               (493)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora su agregati. Tu se radi o svojstvu rasutosti kada čvrsti, zrnati, nerezani, nepravilni komadi stijena oblikuju stabilni materijal koji štiti mekšu zemlju od erozije izazvane morem. Uporaba stijena za oblaganje obale radi obrane od mora jako se razlikuje od uporabe gline u obrani od poplava; stijene pružaju otpor eroziji izazvanoj vodom, a ne zadržavaju vodu na način da su nepropusne za nju. Zahtjevi specifikacije ovise o surovosti morskog okoliša, ali gustoća i postotak otpornosti agregata na trošenje ključna su svojstva.

               (494)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da ne postoje jasni dokazi, uključujući i materijale koje je identificirala Komisija ili materijale koje je udruženje BAA dostavilo Općem sudu, iz kojih je vidljivo da se u Ujedinjenoj Kraljevini glina vadi za uporabu kao agregat. Stajalište Općeg suda izričito je okvalificirano kao „podložno dokazima kojima se dokazuje suprotno” (vidjeti stavke 86. – 91. njegove presude u predmetu T-210/02 RENV). Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine istražila su navode koje je dostavilo udruženje BAA u pogledu kamenoloma koji navodno iskorištavaju glinu isključivo za uporabu kao agregat i zaključila su da to nije točno. Komisiji su dostavljeni podaci iz povjerljivih poreznih evidencija.

               (495)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine stupila su u kontakt s kamenolomom za kojeg je udruženje BAA tvrdilo da je upotrijebio svoju glinu za izgradnju ceste. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, kamenolom je objasnio da je glina upotrijebljena za izgradnju ceste kao stabilan, nepropustan sloj kako bi se cesta izdigla iznad razine poplave na koju su stavljeni kameni agregat i makadam penetriran katranom. Nije upotrijebljena kako bi zamijenila kameni agregat jer bez obrade ne bi bila prikladna za tu uporabu.

               (496)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je, zbog osobina materijala i zbog vrijednosti gline, njezino vađenje kako bi se upotrebljavala kao agregat malo vjerojatno.

               (497)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, prirodna glina, tlo ili organske tvari nisu 100 % čiste. U definiranju materijala gline, tla, biljne ili druge organske tvari kao izuzete od poreza na agregate, bilo je stoga neophodno uključiti materijale koji se uglavnom sastoje od tih materijala.

         5.6.6.2.
         Ocjena Komisije

               (498)

               Zainteresirane strane i nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne slažu se u pogledu uporabe gline kao agregata. Glina bi bila u činjeničnom i pravnom položaju usporedivom s položajem oporezivih materijala samo ako se takva uporaba može utvrditi.

               (499)

               Glina se razlikuje od drugih materijala po tome što je plastična i što je se može rezati i oblikovati nožem ili zidarskom žlicom te zbog svoje nepropustnosti zbog koje nije prikladna za većinu primjena agregata jer bubri kada upija vodu i puca kada se isušuje.

               (500)

               Udruženje BAA tvrdilo je da su uporabe gline za oblaganje odlagališta otpada, obranu od poplava i kao vezivnog materijala u cestogradnji uporabe agregata. Međutim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da to nisu uporabe gline kao agregata. S obzirom na to da se sve te uporabe temelje se na posebnim svojstvima gline, a to su nepropustnost i plastičnost, a ne svojstvu rastresitosti materijala, Komisija smatra da nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine imaju pravo uporabu gline za oblaganje odlagališta otpada, obranu od poplave i kao vezivnog materijala u cestogradnji smatrati uporabama koje nisu uporabe agregata.

               (501)

               Komisija je pozvala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine da pristupe povjerljivim poreznim evidencijama u vezi s osam kamenoloma gline koje je udruženje BAA navelo kao kamenolome koji vade glinu kako bi je upotrebljavali kao agregat. Iz informacija koje je Komisija primila od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine vidljivo je da nijedan od tih kamenoloma ne iskorištava glinu za uporabu kao agregat. Neka od tih lokaliteta čak ni nisu bila kamenolomi, nego odlagališta otpada.

               (502)

               Na temelju dobivenih informacija Komisija zaključuje da se glina ne vadi kako bi se upotrebljavala kao agregat. Ne upotrebljava se u svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati i ne može se upotrebljavati u svrhe u kojima se upotrebljavaju agregati, osim ako se podvrgne fizikalnoj preobrazbi, odnosno peletizira se i u industrijskom postupku grije na preko 1 000 °C kako bi se oblikovali lagani čvrsti peleti.

               (503)

               Komisija prema tome zaključuje da se glina ne može upotrebljavati kao agregat i da se ne vadi za uporabu kao agregat, i da je, s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja, u drugačijem pravnom i činjeničnom položaju od oporezivih materijala.

               (504)

               Osim toga, kako glina nije 100 % čista, i materijal koji se sastoji uglavnom od gline u drugačijem je pravnom i činjeničnom položaju od oporezivih materijala s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja AGL-a.

         5.7.   ZAKLJUČAK O SELEKTIVNOSTI

               (505)

               Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da su i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovina škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, u istom pravnom i činjeničnom položaju kao oporezivi agregati s obzirom na uobičajeno pravilo oporezivanja i izuzeća za takve materijale ne mogu se objasniti na temelju naravi i logike AGL-a. Prema tome, ta su izuzeća selektivna.

               (506)

               Komisija nadalje zaključuje da se izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za jalovine škriljevca koje se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati), članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b)) Zakona o financijama iz 2001. kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. odnose na materijale koji nisu u istom činjeničnom i pravnom položaju kao oporezivi materijali s obzirom na cilj AGL-a, te prema tome nisu selektivna.

         5.8.   PREDNOST

               (507)

               Dodjeljivanjem izuzeća za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, umjesto da ih oporezuje, Ujedinjena Kraljevina odriče se sredstava i korisnike tih izuzeća oslobađa od naknade koju bi inače trebali platiti. Prema tome, mjera uključuje selektivnu prednost korisnicima izuzeća za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat

         5.9.   DRŽAVNA SREDSTVA I PRIPISIVOST MJERE

               (508)

               Mjera se financira iz državnih sredstava s obzirom na to da se država odriče sredstava. Mjera se isto tako može pripisati državi s obzirom na to da je utvrđena u zakonodavstvu.

         5.10.   NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I UČINAK NA TRGOVINU

               (509)

               U sektoru agregata postoji trgovina među državama članicama, a proizvođači izuzetih agregata na tržištu se natječu s drugim proizvođačima agregata. Komisija je primila i opsežan podnesak o narušavanju tržišnog natjecanja uzrokovanog izuzećima od AGL-a. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina ima prirodnu kopnenu granicu s Republikom Irskom, a trgovina agregatima u tom graničnom području vrlo je raširena (84).

               (510)

               Prema tome, izuzeća od AGL-a za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, mogla bi narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu.

         5.11.   ZAKLJUČAK O POSTOJANJU POTPORE

               (511)

               Komisija zaključuje da su izuzeća od AGL-a za i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, državna potpora.

               (512)

               Komisija zaključuje da izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za jalovine škriljevca koje se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati), članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b)) Zakona o financijama iz 2001. kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. nisu državna potpora.

         6.   ZAKONITOST POTPORE

               (513)

               Iako su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obavijestila Komisiju o AGL-u prije nego što je stupio na snagu, Ujedinjena Kraljevina nije poštovala klauzulu o mirovanju iz članka 108. stavka 3. s obzirom na to da je AGL stupio na snagu 1. travnja 2002., prije nego što je Komisija donijela odluku od 24. travnja 2002. da neće uložiti prigovor. Odluka Komisije pravovremeno je osporena, a potom i poništena odlukom Općeg suda od 7. ožujka 2012. (T-210/02 RENV). Tu se odluku stoga mora smatrati ništavom u pogledu svih osoba od datuma njezina donošenja. Budući da je poništenjem odluke Komisije retroaktivno prekinuta pretpostavka u pogledu njezine zakonitosti, provedba predmetne potpore od 1. travnja 2002. mora se stoga smatrati nezakonitom (85). U skladu sa sudskom praksom primatelji potpore ne mogu imati legitimna očekivanja u pogledu zakonitosti provedbe potpore, s obzirom na to da je odluka Komisije da neće uložiti prigovore na mjeru pravovremeno osporena pred Općim sudom (86).

         7.   OCJENA SPOJIVOSTI DRŽAVNE POTPORE

   7.1.   PRAVNA OSNOVA

               (514)

               S obzirom na ekološki cilj AGL-a, Komisija je u odluci o pokretanju postupka ispitala spojivost s unutarnjim tržištem izuzeća i oslobođenja od AGL-a u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a te u svjetlu Smjernica o državnoj potpori za zaštitu okoliša.

               (515)

               Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 513., rezultat poništenja odluke Komisije je da se potpora mora smatrati nezakonitom. U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (87), stavkom 81. EAG-a iz 2001. i stavkom 205. EAG-a iz 2008., Komisija je ocijenila spojivost poreznih izuzeća i oslobođenja u okviru EAG-a iz 2001. u onoj mjeri u kojoj se primjenjivao u razdoblju između 1. travnja 2002. i 31. ožujka 2008. te u okviru EAG-a iz 2008. u onoj mjeri u kojoj se primjenjivao u razdoblju između 2. travnja 2008. i 31. ožujka 2014., tj. datuma obustave izuzeća.

               (516)

               Komisija je primila primjedbe udruženja BAA i argumente nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu spojivosti izuzeća od AGL-a. Komisija će predstaviti i razmotriti samo primjedbe koje se odnose na izuzeće od AGL-a za škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca kada se upotrebljavaju kao agregati i pokvaru škriljevca kada se vadi zajedno sa škriljevcem koji se upotrebljava kao agregat.

               (517)

               Treba napomenuti da se primjedbe udruženja BAA i argumenti koje su podnijela nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine većinom odnose na sva ili na neka izuzeća u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka, a bilo je i nekoliko specifičnih argumenata koji su se odnosili isključivo na škriljevac.

               (518)

               Osim toga, podnesak nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine temelji se na pretpostavci da se škriljevac ne vadi namjerno radi komercijalnog iskorištavanja kao agregat te ona nisu dostavila nikakve razloge za spojivost, specifične za situaciju u kojoj je Komisija utvrdila da postoje slučajevi kada se škriljevac namjerno vadi radi komercijalnog iskorištavanja kao agregat.

         7.1.1.   PRIMJEDBE KOJE JE PRIMILA KOMISIJA
   (a)   Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

               (519)

               Udruženje BAA smatra da se izuzeća, isključenja i porezna oslobođenja od AGL-a ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a i Smjernicama o potporama za zaštitu okoliša te je u tom pogledu dostavilo opsežne primjedbe. Tvrde da se primjenom tih izuzeća potkopava ekološki cilj koji se nastoji ostvariti AGL-om, naime, preusmjeravanje potražnje prema alternativnim izvorima agregata.

               (520)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se nijedno od izuzeća na koja se odnosi istražni postupak ne odnosi na materijale koji se namjerno vade da bi se upotrebljavali kao agregati. Tvrde da se izuzeća u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka odnose samo na materijale koji nastaju nenamjerno i neizbježno tijekom vađenja materijala koji nisu agregati. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, nisu pronađeni nikakvi dokazi da su izuzeti materijali namjerno vađeni da bi se upotrebljavali kao agregati.

               (521)

               Prema stajalištu nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, uporaba nenamjernih nusproizvoda ili otpada kao agregata ekološki je prihvatljivija od dodatnog vađenja agregata. Tvrde da predmetna izuzeća nisu državna potpora. Svako izuzeće na koje se odnosi istražni postupak dovodi do poboljšanja zaštite okoliša na najmanje jedan od sljedeća dva načina:

                           i.

                           izuzeće pomaže da se potražnja preusmjeri s daljnjeg vađenja agregata; i/ili

                           ii.

                           izuzeće pomaže da se smanji nakupljanje otpada.

               (522)

               Ujedinjena Kraljevina tvrdi da ako bilo koje od izuzeća na koje se odnosi istražni postupak dovodi do državne potpore, ta je potpora u svakom slučaju spojiva a s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c), uključujući u svjetlu Smjernica o potporama za zaštitu okoliša iz 2001. i 2008. i/ili na temelju izravne primjene članka 107. stavka 3. točke (b) ili članka 107. stavka 3. točke (c).

               (523)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da izuzeća od AGL-a nisu obuhvaćena strogim područjem primjene Smjernica o državnim potporama i da bi se njihova spojivost trebala ocjenjivati izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) ili članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navode kao primjer predmet N 629/2008 u odnosu na program smanjenja emisija ugljika Ujedinjene Kraljevine. Komisija je smatrala da, s obzirom na to da su predmetni program i njegovi modaliteti osmišljeni za zaštitu okoliša kroz preraspodjelu sredstava u korist poduzetnika koji najviše štite okoliš, smjernice nisu primjenjive te je nastavila s donošenjem ocjene na temelju ugovora.

               (524)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se u EAG-u iz 2008., u poglavlju koje se odnosi na porezna izuzeća, razmatraju situacije u kojima je poduzetnik izuzet iz područja primjene poreza za zaštitu okoliša zbog: (a) razmatranja o utjecaju poreza na konkurentnost određenih poduzetnika; (b) drugih ekonomskih razmatranja; i (c) nemogućnosti države članice da uvede višu stopu poreza bez dodjele nekih izuzeća određenim poduzetnicima. Tvrde da su Smjernice osmišljene kako bi se osiguralo da izuzeća od poreza za zaštitu okoliša barem posredno pridonesu ekološkom cilju poreza koji se uvodi i da se izuzećima ne potkopava opći ekološki cilj kojemu se teži.

               (525)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je cilj AGL-a kao cjeline zaštita okoliša te da su odobrena izuzeća od primjene AGL-a namjerno osmišljena kako bi se ostvarila dva cilja: (a) preusmjeravanje potražnje sa svježe izvađenih agregata na otpad i druge nusproizvode; i (b) smanjenje nakupljanja otpada na odlagalištima. Prema tome, izuzećima se pridonosi cilju AGL-a i osigurava da cilj AGL-a bude ispunjen. Ona su jedan od ključnih načina na koji se postiže ekološki cilj AGL-a. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine stoga tvrde da može biti da niti EAG iz 2001. niti EAG iz 2008. nisu primjenjivi na predmetnu mjeru.

               (526)

               Prema tome, oslanjajući se izravno na članak 107. stavak 3. UFEU-a Ujedinjena Kraljevina tvrdi da se svrha svake potpore koja proizlazi iz izuzeća na koja se odnosi istražni postupak može kategorizirati kao: i. potpora za promicanje provedbe važnog projekta od zajedničkog europskog interesa, tj. zaštite okoliša (članak 107. stavak 3. točka (b) UFEU-a; ili ii. potpora olakšavanju razvoja određenih gospodarskih djelatnosti (uporaba recikliranih agregata ili otpadnih proizvoda kao agregata), ako ta potpora ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkim interesima (članak 107. stavak 3. točka(c)).

               (527)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su izuzeća nužno i razmjerno sredstvo za postizanje ekološkog cilja AGL-a i da bi potpore koje proizlaze iz izuzeća vrlo malo narušile tržišno natjecanje ili ga uopće ne bi narušile. Izuzeća stoga ne utječu nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.

               (528)

               Komisija će ocijeniti mjeru u okviru EAG-a iz 2001. i EAG-a iz 2008 i provesti alternativnu ocjenu izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c). Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija smatra da se članak 107. stavak 3. točka (b) ne može primijeniti na predmetnu mjeru.

         7.2.   OCJENA NA TEMELJU EAG-A IZ 2001.

               (529)

               U stavku 47. EAGH-a iz 2001. stoji sljedeće: „Pri donošenju poreza koji se naplaćuju na određene aktivnosti radi zaštite okoliša, države članice mogu smatrati da je potrebno predvidjeti privremena izuzeća za određene tvrtke posebno zbog nepostojanja usklađenosti na europskoj razini ili zbog privremenih rizika od gubitka međunarodne konkurentnosti. Općenito, takva izuzeća predstavljaju operativne potpore obuhvaćene člankom 87. Ugovora o EZ-u. U analizi tih mjera, potrebno je utvrditi među ostalim radi li se u slučaju o porezu koji se ubire kao rezultat odluke Zajednice ili samostalne odluke države članice.”

               (530)

               U stavku 48. nadalje se predviđa: „Ako se porez ubire kao rezultat samostalne odluke države članice, obuhvaćene tvrtke mogu imati poteškoće u brzoj prilagodi novom poreznom opterećenju. U takvim okolnostima može postojati opravdanje za privremeno izuzeće kojim se nekim tvrtkama omogućuje da se prilagode novoj situaciji.”

               (531)

               U tom pogledu, Komisija je u uvodnoj izjavi 149. odluke o pokretanju postupka utvrdila da je AGL porez koji se naplaćuje na vađenje agregata radi zaštite okoliša. Komisija je nadalje utvrdila da je AGL uveden kao rezultat samostalne odluke nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine.

               (532)

               Jedan podnositelj pritužbe (88) tvrdio je da su neka izuzeća odobrena kako bi se zaštitila međunarodna konkurentnost proizvođača izuzetih materijala. Čini se da su određena društva mogla imati teškoće u brzom prilagođavanju novom poreznom opterećenju i, u tom slučaju, izuzeća od AGL-a mogla bi se ocjenjivati na temelju stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001.

               (533)

               U vrijeme donošenja odluke o pokretanju postupka nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dostavila obrazloženja za spojivost mjere i Komisija nije imala dovoljno elemenata na temelju kojih bi zaključila jesu li ispunjeni uvjeti iz stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001. Komisija nije imala dovoljno elemenata ni za donošenje zaključka u pogledu toga mogu li se izuzeća smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju drugih odredaba osim stavaka 47. i 48. EAG-a iz 2001.

               (534)

               Udruženje BAA tvrdi da se izuzeća od AGL-a ne mogu smatrati spojivima u skladu s EAG-om iz 2001. Prema tvrdnjama udruženja BAA, izuzećima za škriljevac, lisnati škriljevac i glinu ne ostvaruje se znatan doprinos zaštiti okoliša (stavak 50. i stavak 51. podstavak 2. točka (a)). Izuzećima se, zbog same njihove prirode, narušavaju opći ciljevi i ona nemaju znatan pozitivan učinak u pogledu zaštite okoliša.

               (535)

               Udruženje BAA tvrdi da izuzeća za škriljevac, lisnati škriljevac i glinu nisu privremena izuzeća opravdana na temelju stavaka 47. i 48. Tvrde da se AGL-om namjerava učiniti da materijali poput škriljevca koji se vadi za uporabu kao agregat postane konkurentan.

               (536)

               Udruženje BAA tvrdi da izuzeća nisu operativna potpora koja se može odobriti na temelju stavka 51. Nisu zaključeni nikakvi sporazumi prema kojima bi se tvrtke primateljice obvezale ostvariti ciljeve zaštite okoliša tijekom razdoblja izuzeća. Nadalje, prema navodima udruženja BAA, alternativni uvjet iz stavka 51. podstavka 1. točke (b) nije ispunjen, s obzirom na to da tvrtke prihvatljive za smanjenje nisu platile znatan dio AGL-a.

               (537)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi rezultat primjene AGL-a na izuzete materijale bio povećanje proizvodnih troškova za operatore u specifičnim sektorima tržišta, koji se ne bi mogli prenijeti na njihove kupce. To bi dovelo do znatnog smanjenja količine otpada i nusproizvoda koji se prodaju za uporabu kao agregati, i do odgovarajućeg povećanja vađenja svježih agregata.

               (538)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi učinak primjene AGL-a na izuzete materijale bio takav da bi narušio njegov ekološki cilj jer se AGL-om više ne bi djelovalo na preusmjeravanje potražnje na neizbježni otpad i nusproizvode dobivene prilikom vađenja tih materijala.

         7.2.1.   OCJENA KOMISIJE

               (539)

               U opravdavanju spojivosti predmetnih mjera nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine oslanjaju se isključivo na stavke 47. i 48. EAG-a iz 2001.

               (540)

               Čini se da oni tvrde da će kamenolomi koji iskorištavaju izuzete agregate naići na ozbiljne poteškoće u postupanju s poreznim opterećenjem, kako je sažeto u uvodnoj izjavi 537.

               (541)

               Komisija, međutim, primjećuje da se EAG-om iz 2001. dopuštaju samo privremena izuzeća kojima se tvrtkama omogućuje da se prilagode novoj situaciji, što nije slučaj za izuzeća u okviru AGL-a. Predmetna izuzeća nisu vremenski ograničena i provode se već 12 godina. Primjena izuzeća privremeno je obustavljena zbog službenog istražnog postupka Komisije, međutim, u zakonodavstvu o obustavama jasno je rečeno da će sva izuzeća biti ponovno uspostavljena kada se završi istraga Komisije i ako rezultati budu pozitivni.

               (542)

               Komisija stoga zaključuje da stavci 47. i 48. EAG-a iz 2001. ne mogu služiti kao osnova na temelju koje bi se izuzeća od AGL-a za škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca kada se upotrebljavaju kao agregat i jalovine škriljevca kada su izvađene zajedno sa škriljevcem koji se upotrebljava kao agregat proglasila spojivima s unutarnjim tržištem.

               (543)

               Komisija napominje i da nema drugih odredbi EAG-a iz 2001. koje bi mogle poslužiti kao temelj za utvrđivanje spojivosti AGL-a s obzirom na to da proizvođači škriljevca ne plaćaju znatan dio poreza (stavak 51. podstavak 1. točka (b)) i da nisu sklopljeni nikakvi sporazumi između nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine i proizvođača škriljevca (stavak 51. podstavak 1. točka (a)).

               (544)

               Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da se izuzeća od AGL-a za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju EAG-a iz 2001.

         7.3.   OCJENA NA TEMELJU EAG-A IZ 2008.

               (545)

               S obzirom na ekološki cilj AGL-a u odluci o pokretanju postupka Komisija je ispitala i porezna izuzeća i isključenja u skladu s poglavljem 4. EAG-a iz 2008. koje se odnosi na operativnu potporu u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša.

               (546)

               Porezi za zaštitu okoliša definirani su u stavku 70. podstavku 14. EAG-a iz 2008. kao „porezi čija posebna porezna osnovica ima jasni negativni učinak na okoliš odnosno kojima se nastoje oporezovati određene djelatnosti, dobra ili usluge tako da troškovi za očuvanje okoliša mogu biti uključeni u njihovu cijenu i/ili da se proizvođači i potrošači usmjere djelatnostima koje više poštuju okoliš”.

               (547)

               Komisija je priznala da nije sporno da vađenje agregata ima negativni učinak na okoliš, posebno u obliku štete za biološku raznolikost, prašinu, buku i vizualnu ugodu. To je dodatno potkrijepljeno studijama iz uvodne izjave 17. odluke o pokretanju postupka, koje su naručila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine. Stoga je AGL porez za zaštitu okoliša u smislu stavka 70. podstavka 14. EAG-a iz 2008., a porezna izuzeća mogu se ocjenjivati temeljem poglavlja 4. EAG-a iz 2008. u mjeri u kojoj se primjenjuju od 2. travnja 2008.

         7.3.1.   KORIST ZA ZAŠTITU OKOLIŠA

               (548)

               U skladu sa stavkom 151. EAG-a iz 2008. potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem pod uvjetom da te potpore barem posredno pridonose povećanju razine zaštite okoliša i da smanjenja poreza ne narušavaju opći cilj kojem se teži. Kako je objašnjeno u stavku 57. EAG-a iz 2008., smanjenja poreza za zaštitu okoliša, koja se odnose na pojedine sektore ili kategorije poduzetnika, prihvaćaju se temeljem poglavlja 4. EAG-a iz 2008. ako čine izvedivim uvođenje viših poreza za ostale poduzetnike, tvoreći tako sveukupno poboljšanje u internalizaciji troškova i stvarajući daljnje poticaje za poboljšanje zaštite okoliša. Komisija smatra da ta vrsta potpora može biti nužna za neizravno suzbijanje negativnih vanjskih učinaka olakšavajući uvođenje ili očuvanje relativno visokih nacionalnih poreza za zaštitu okoliša.

               (549)

               Komisija smatra da je, u ovom slučaju, mogućnost dodjele izuzeća za određene materijale možda omogućila Ujedinjenoj Kraljevini da uvede AGL.

               (550)

               Udruženje BAA tvrdi da izuzeća ne ispunjuju kriterije iz EAG-a iz 2008. i da se ne mogu smatrati spojivima na toj osnovi.

               (551)

               Udruženje BAA tvrdi da izuzeća ne pridonose povećanju razine zaštite okoliša i zapravo narušavaju opći cilj kojem se teži (stavak 151. EAG-a iz 2008.).

               (552)

               Udruženje BAA poziva se na kamenolom spomenut u Kornvalskim smjernicama za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. kao kamenolom lisnatog škriljevca i škriljevca koji proizvodi kamen za zidove kako bi pokazalo da su kamenolomi izuzeti samo zato što proizvode lisnati škriljevac i škriljevac, čime se dovodi u pitanje cilj poreza jer se u građevinskoj industriji stvara čak i veća potražnja za takvim materijalima. Kako je navedeno u njihovom podnesku, udruženje BAA upoznato je (89) s nizom primjera u kojima su operatori kamenoloma otvorili kamenolome lisnatog škriljevca i škriljevca samo zbog uvođenja AGL-a i kako bi ostvarili korist od prednosti koje donose izuzeća od AGL-a. Osim toga, kamenolomi na koje se primjenjuje AGL iskusili su znatan pad prodaje nusproizvoda male vrijednosti ili otpada, poput materijala nepogodnog za drobljenje i sitne prašine iz kamenoloma. Zalihe tih materijala povećale su se za više od 500 %. Prema tvrdnjama udruženja BAA, iz toga je vidljivo da je AGL potpuno podbacio u ostvarivanju svojih ekoloških ciljeva jer se jedne hrpe otpada zamjenjuju drugima.

               (553)

               Udruženja BAA dostavilo je primjere kamenoloma vapnenca čiji je primarni proizvod neoporezivo poljoprivredno vapno, u kojima su se nakupile tako velike hrpe otpada i neprodanih nusproizvoda da je otežana proizvodnja poljoprivrednog vapna, iako je potražnja za njim povećana.

               (554)

               Udruženje BAA tvrdi da je cilj stavka 158. točaka (b) i (c) EAG-a iz 2008. spriječiti stavljanje poduzeća u tržišno nepovoljan položaj na temelju toga što je predmet oporezivanja dok njegovi izravni konkurenti nisu. Međutim, prema navodima udruženja BAA, u ovom slučaju jasno je da konkurenti proizvođača koji ostvaruju korist od izuzeća zapravo jesu predmet oporezivanja i nisu u mogućnosti prodavati svoje proizvode zbog štete uzrokovane izuzećima od AGL-a.

               (555)

               Udruženje BAA tvrdi da izuzeće za škriljevac nije nužno i razmjerno (odlomci od 155. do 159.). Udruženje BAA tvrdi da izuzeća za lisnati škriljevac, glinu i škriljevac nisu utemeljena na objektivnim kriterijima i da se s operatorima koji proizvode iste proizvode postupa vrlo različito, na temelju geologije njihovih područja. Osim toga, nije ispunjen nijedan od uvjeta za razmjernost, a izuzeća traju dulje od razdoblja od deset godina.

               (556)

               Udruženje BAA dostavilo je Komisiji zasebno pismo jednog kamenoloma u pogledu učinaka AGL-a na njihovu prodaju proizvoda niske vrijednosti (sekundarnih agregata), odnosno materijala za donje nosive slojeve, materijala nepogodnog za drobljenje, drobljenih agregata, fine prašine iz kamenoloma, koja je pala za dvije trećine.

               (557)

               Udruženje BAA dostavilo je Komisiji studiju utjecaja na proizvodnju agregata od uvođenja AGL-a 2002., koju je za udruženje BAA izradilo društvo za markentiška istraživanja BDS Marketing Research Ltd. u veljači 2014.

               (558)

               Zaključci studije su sljedeći:

               (559)

               Porez na agregate od 2 GBP po toni može predstavljati polovicu ili trećinu ukupnog troška agregata niže vrijednosti za kupca.

               (560)

               Zaključak studije je da je glavni učinak AGL-a povećanje upotrebe izuzetih agregata (primarnih i nusproizvoda) na štetu oporezivih nusproizvoda oporezivih materijala visoke vrijednosti. Trgovačkim društvima koja upravljaju kamenolomima teško je – često nemoguće – pronaći tržišta za te preostale materijale niže vrijednosti. Zbog toga su ta trgovačka društva bila prisiljena odlagati te materijale na odlagališta otpada. Prema tome, neto promjena je šira upotreba neoporezivih agregata (primarnih i nusproizvoda) na štetu oporezivih agregata koji su nusproizvod, a koji su se ranije prodavali, ali su sada otpadni materijala. Jedan otpadni materijal jednostavno je zamijenjen drugim otpadnim materijalom. Povremeno, to je uključivalo sterilizaciju kvalitetnih rezervi.

               (561)

               U izvješću se navodi da je od 2001. prodaja primarnih agregata (visoke vrijednosti) pala za 24,9 % zbog recesije. Od uvođenja AGL-a 2002. prodaja oporezivih nusproizvoda agregata pala je za 60 %, tj. 31,5 milijuna tona. Prodaja oporezivih nusproizvoda 2001. iznosila je 52 190, a 2011. 20 648, a prodaja oporezivih primarnih agregata (visoke vrijednosti) pala je sa 188 843 u 2001. na 141 754 u 2011. Pad prodaje prikazan je i u dijagramu:

               (562)

               Uključena su tri detaljna grafikona u kojima je prikazan razvoj prodaje oporezivanih proizvoda u sljedećim kategorijama: tvrdi kamen, pješčenjak, vapnenac te pijesak i šljunak. Iako se u pogledu pijeska i šljunka čini da se prodaja održava na konstantnoj razini uz nedavni blagi porast, čini se da je prodaja prethodna tri materijala pala.

               (563)

               Čini se da je od uvođenja AGL-a obujam prodaje izuzetih agregata porastao s manje od 5 milijuna tona na gotovo 30 milijuna tona. Tim brojkama nisu obuhvaćeni kamenolomi koji proizvode samo izuzete agregate jer se od tih lokaliteta ne zahtijeva da ostvare povrat. Stoga bi, prema studiji, ukupno povećanje obujma prodaje izuzetih materijala trebalo biti i više od šesterostrukog povećanja koje se može iščitati iz brojki. Studija pokazuje da je svake godine vidljiv stalan porast obujma prodaje izuzetih agregata. Zaključuje se da sve veći broj kamenoloma dobiva potpuna ili djelomična izuzeća, tj. oporezive prodaje pretvaraju se u izuzete prodaje.

               (564)

               Potražnja za recikliranim agregatima od uvođenja AGL-a 2002. povećala se tek neznatno. Do povećanja potražnje za recikliranim materijalima došlo je uvođenjem poreza na odlagališta otpada 1996. Prema studiji BDS-a, mjesto oporezivih agregata niske vrijednosti zauzeli su agregati niske vrijednosti koji ostvaruju korist od izuzeća, kako je prikazano u tablici u nastavku:

                  Procjene BDS-a u pogledu tržišta agregata niske vrijednosti, prema vrsti agregata

                           2001.

                           2012.

                           Promjena (%)

                           MT

                           %

                           MT

                           %

                           Kamenolomi
                           (samo oporezivi materijali niske vrijednosti)

                           52,2

                           51,1

                           19

                           19,8

                           (63,6)

                           Reciklirani agregati

                           45

                           44,0

                           47

                           49,0

                           4,4

                           Izuzeti agregati

                           5

                           4,9

                           30

                           31,2

                           500,0

                           Ukupno

                           102,2

                           100,0

                           96

                           100,0

                           (6,1)

               (565)

               Ujedinjena Kraljevina tvrdi da su, ako se smatra da izuzeća dovode do državne potpore, ona u skladu s EAG-om iz 2008. jer:

                           i.

                           barem posredno pridonose povećanju razine zaštite okoliša; i/ili jer su

                           ii.

                           omogućila Ujedinjenoj Kraljevini da uvede AGL s obzirom na to da su izuzeća učinila izvedivim uvođenje viših poreza za zaštitu okoliša za ostale poduzetnike uključene u proizvodnju agregata, čime se dodatno potiče ostvarivanje ekološkog cilja AGL-a i što je dovelo do sveukupnog poboljšanja u internalizaciji troškova.

               (566)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se s pomoću izuzeća, AGL-om nastoji poticati upotreba recikliranih materijala ili materijala koji su nusproizvod (koji nastaje tijekom postupka kojemu cilj nije proizvesti agregat), kako bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima i time smanjila šteta u okolišu povezana s vađenjem agregata.

               (567)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da svako izuzeće na koje se odnosi istražni postupak dovodi do poboljšanja zaštite okoliša na najmanje jedan od sljedeća dva načina: i. pomaže da se potražnja preusmjeri s daljnjeg vađenja agregata; i/ili ii. pomaže da se smanji nakupljanje otpada.

               (568)

               Izuzeće za škriljevac ispunjuje kriterije utvrđene u poglavlju 4. EAG-a za 2008. Škriljevac je prikladan za uporabu kao agregat u nekim slučajevima, ali je zbog svojeg fizikalnog sastava i pločastog oblika neprikladan za visoko zahtjevne krajnje uporabe. S obzirom na to da nije poznato da se škriljevac vadi izričito kako bi se komercijalno iskorištavao kao agregat, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se on dobiva samo kao neizbježan nusproizvod. Upotrebom škriljevca smanjuje se potražnja za svježe izvađenim agregatima pa se stoga izuzećem od AGL-a smanjuje šteta u okolišu koja je povezana s vađenjem agregata. Tim izuzećem od poreza pomaže se i da se smanji nakupljanje hrpa otpada i vizualna šteta povezana s tim.

               (569)

               Nadalje, što se tiče jalovine dobivene vađenjem škriljevca, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se poticanjem uporabe jalovine koja nastaje nenamjerno i neizbježno, izuzećima potražnja preusmjerava od agregata koji se vade, čime se smanjuje šteta za okoliš koju to vađenje uzrokuje.

               (570)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da bi, čak i ako Komisija ocijeni da postoji dokaz da su neki izuzeti materijali bili namjerno vađeni za uporabu kao agregat, izuzeće koje je dodijeljeno tim materijalima i dalje izravno pridonosilo postizanju ekološkog cilja AGL-a. Tvrde da bi se, ako postoji dokaz da su izuzeti materijali u stvarnosti bili namjerno vađeni za uporabu kao agregati, tu radilo o vrlo malim razmjerima u strogo ograničenom broju kamenoloma. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, ako je doista slučaj da je bilo namjernog vađenja vrlo ograničene količine izuzetog materijala za uporabu kao agregat, to ne mijenja činjenicu da postoji objektivno opravdanje za izuzeće relevantnih materijala. Opravdanje bi bilo da se (a) ti materijali uobičajeno ne vade za uporabu kao agregati; i (b) da se vađenjem tih materijala stvara velika količina neizbježnog nusproizvoda i otpada koji se mogu upotrijebiti kao agregati ako postoje pravi komercijalni poticaji.

               (571)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da čak i ako bi mali broj kamenoloma namjerno vadio izuzeti materijal za uporabu kao agregat, izuzeća bi i dalje bila opravdana ako bi učinila izvedivim uvođenje viših poreza za ostale poduzetnike, što bi dovelo do sveukupnog poboljšanja u internalizaciji troškova i pružilo dodatne poticaje za postizanje ekološkog cilja AGL-a.

               (572)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su argumente u tom pogledu za jalovine škriljevca iz rudnika.

         7.3.1.1.
         Ocjena Komisije

               (573)

               Komisija je već utvrdila da je AGL porez čiji je cilj zaštita okoliša.

               (574)

               Međutim, čini se da se općim izuzećem za škriljevac ugrožava ekološki cilj AGL-a jer bi ono moglo potaknuti vađenje škriljevca i jalovine škriljevca, kako je utvrdio i Opći sud (90).

               (575)

               Škriljevac je materijal koji se može upotrebljavati kao agregat, premda u ponešto ograničenim primjenama kao agregat niže vrijednosti, i koji se upotrebljava i vadi posebno za uporabu kao agregat, što je vidljivo iz podnesaka i dokaza koje su Komisiji dostavile zainteresirane strane. Škriljevac koji se posebno vadi za uporabu kao agregat je, zapravo, svježe izvađeni materijal i izuzeće samo dodatno potiče njegovo vađenje.

               (576)

               Stoga, budući da je Komisija utvrdila da postoje slučajevi u kojima je škriljevac namjerno vađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, općim izuzećem za vađenje škriljevca njegovo se vađenje samo čini još konkurentnijim i potiče se daljnje vađenje.

               (577)

               Osim toga, škriljevac je trenutačno izuzet kada se vadi kao nusproizvod oporezivog materijala (poput krupnozrnog pješčenjaka, pješčenjaka i vapnenca). Komisija je prethodno u uvodnoj izjavi 365. utvrdila da se izuzećem pravi razlika između škriljevca i drugih oporezivih materijala, poput drugih nusproizvoda glavnog vađenja krupnozrnog pješčenjaka, pješčenjaka i vapnenca. Komisija je razmatrala i može li takva diferencijacija poreznih stopa biti opravdana s obzirom na cilj AGL-a. Međutim, Komisija od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine ili zainteresiranih strana nije primila nikakve dokaze iz kojih bi bilo vidljivo da to izuzeće pridonosi postizanju cilja AGL-a, a to je smanjenje svježeg vađenja materijala za uporabu kao agregata.

               (578)

               Osim toga, izuzeće općenito ne pomaže u smanjivanju nakupljanja otpada jer se nakupljanje hrpa otpada škriljevca jednostavno zamjenjuje nakupljanjem hrpa otpada oporezivih agregata niske vrijednosti za koje se više ne mogu pronaći kupci.

               (579)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je izuzećem za škriljevac omogućeno uvođenje viših poreza za druge poduzetnike; međutim, za takvu tvrdnju nisu dostavila argumente koji bi omogućili Komisiji da u svojoj ocjeni razmotri to opravdanje. Jedini argument koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u tom pogledu odnosi se na rudarske jalovine, izuzeće za koje je Komisija već utvrdila da nije državna potpora.

               (580)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da čak i ako je Komisija pronašla dokaze da se škriljevac vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, izuzeće bi još uvijek služilo postizanju ekološkog cilja zbog ograničene količine namjernog vađenja. Međutim, Komisija je utvrdila da samo izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, čine državnu potporu, a ne opće izuzeće za škriljevac i pokvaru škriljevca dobivenu vađenjem škriljevca. Prema tome, procjenom Komisije već se razlikuje škriljevac s obzirom na namjerno vađenje za komercijalno iskorištavanje kao agregat i ne uzima se u obzir velika količina škriljevca i neizbježne jalovine škriljevca kada se ne vadi namjerno za komercijalno iskorištavanje kao agregat. Prema tome, obrazloženje nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine utemeljeno na ograničenom iskorištavanju kao agregata ne može poslužiti kao temelj za zajedničku ocjenu svog škriljevca i sve jalovine škriljevca.

               (581)

               U skladu s nalazima Općeg suda (91), ako postoje kamenolomi koji namjerno vade škriljevac za komercijalno iskorištavanje kao agregat, više ne postoji nikakvo jamstvo da izuzeće ne dovodi do više svježeg vađenja izuzetog materijala.

               (582)

               Komisija stoga zaključuje da opće izuzeće za škriljevac i jalovine škriljevca potkopava opći cilj zaštite okoliša kojemu AGL teži, s obzirom na to da može poticati svježe vađenje takvih materijala.

         7.3.2.   RAZMJERNOST

               (583)

               Oporezivanje agregata nije usklađeno na razini Unije i Komisija je stoga analizirala razmjernost predloženih mjera u smislu stavka 159. EAG-a iz 2008.

               (584)

               S obzirom na razmjernost, svaki korisnik smanjenja ili izuzeća mora u skladu sa stavkom 159. EAG-a iz 2008. ispunjavati jedan od sljedećih kriterija:

                           (a)

                           Mora platiti dio nacionalnog poreza koji je općenito razmjeran učinkovitosti zaštite okoliša svakog pojedinog korisnika u usporedbi s učinkovitosti vezanom uz najučinkovitiju metodu unutar Europskoga gospodarskog prostora. Korisnici mogu najviše ostvariti smanjenje koje odgovara povećanju proizvodnih troškova zbog poreza, koristeći najučinkovitiju metodu, a koje se ne može prenijeti potrošačima.

                           (b)

                           Mora platiti barem 20 % nacionalnog poreza, osim ako se niža stopa može opravdati.

                           (c)

                           Može sklopiti sporazume s državom članicom pri čemu se obvezuju da će postići ekološke ciljeve s istim učinkom kakav bi se postigao temeljem točaka (a) ili (b), ili ako se primijene minimumi Zajednice.

               (585)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da iako se izuzećem ne osigurava da korisnik plaća barem 20 % nacionalnog poreza, potpuno izuzeće može se opravdati ograničenim narušavanjem tržišnog natjecanja.

               (586)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, čak i kada su pomiješani s drugim materijalima, izuzeti materijali na koje se odnosi istražni postupak čine samo vrlo mali dio tržišta agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Služeći se podacima dostupnim iz Ureda za nacionalnu statistiku, Odjela za lokalne zajednice i Vladu i Odjela za poduzeća, inovacije i vještine, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je od ukupno 205 milijuna tona prodaje agregata u Velikoj Britaniji svake godine, samo 6 milijuna dobiveno od materijala na koje se odnosi istraga Komisije, a od toga je 3 milijuna dobiveno od otpada porculanske i kuglične gline. Prema navodima Udruženja proizvođača proizvoda od minerala, najvećeg trgovinskog tijela za proizvođače agregata u Ujedinjenoj Kraljevini, izuzeća na koja se odnosi istražni postupak na tržištu agregata Ujedinjene Kraljevine zastupljena su samo s 3 %.

               (587)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je učinak izuzetih materijala na tržišno natjecanje ograničen zbog troškova prijevoza agregata. Oni tvrde da trošak prijevoza iznosi 8,55 penija po toni. To onda u prosjeku znači da će se izuzećem od poreza u iznosu od 2 GBP po toni proizvođačima izuzetih materijala osigurati prednost u tržišnom natjecanju samo unutar radijusa od 23 milje. Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, u slučaju putovanja u krugu izuzete materijale može se prevoziti samo dodatnih 11,6 milja. Osim toga, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su isporučene količine općenito vrlo male s obzirom na to da su izuzeti materijali prikladni samo za agregate niske vrijednosti. Ako su za neki projekt potrebni tradicionalniji agregati, neće doći do narušavanja tržišnog natjecanja.

         7.3.2.1.
         Ocjena Komisije

               (588)

               Iz informacija koje je primila Komisija otkriva se da je izuzećem za škriljevac značajno narušeno tržišno natjecanje.

               (589)

               Brojne zainteresirane strane tvrdile su da se škriljevac upotrebljava kao agregat i ima značajan utjecaj na lokalnim tržištima, posebno u Sjevernoj Irskoj. Izgleda da su u Sjevernu Irsku uvezene stotine tisuća tona škriljevca iz Donegala u Irskoj. Škriljevac iz Irske prodaje se na građevinskim tržištima diljem Sjeverne Irske. Građevinski projekti duž granice s Irskom upotrebljavaju izuzete agregate iz Irske, razvrstane kao škriljevac.

               (590)

               Zainteresirane strane ukazale su i na posebni problem sa zalihama škriljevca koji se upotrebljava na velikim gradilištima, posebno duž koridora Glasgow – Edinburgh. Oko 1 milijun tona škriljevca upotrijebljeno je u cestogradnji. To je utjecalo na tržišno natjecanje između različitih kamenoloma i onemogućilo drugim kamenolomima od prodaju svoje nusproizvode niske vrijednosti.

               (591)

               Osim toga, Komisija napominje da je tržište agregata škriljevca uvelike lokalno i da nacionalno tržište agregata u Ujedinjenoj Kraljevini nije dobar temelj za donošenje ocjene. Zbog niske cijene agregata škriljevca i visokih troškova prijevoza, kao što su to istaknula i nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, proizvođači agregate mogu prevoziti samo na ograničenim udaljenostima kako bi opskrbili kupce i kako bi se mogli natjecati s drugim proizvođačima agregata niže klase. Prema tome, ocjena te vrste bile bi relevantnija na lokalnoj razini. Informacije koje je Komisija primila od zainteresiranih strana upućuju na činjenicu da se izuzećem za škriljevac istiskuje prodaja oporezivih agregata niže klase s kojima se škriljevac natječe na lokalnoj razini.

               (592)

               Komisija stoga zaključuje da se općim izuzećem za škriljevac i jalovine škriljevca narušava tržišno natjecanje na lokalnim tržištima agregata. Ne mogu se prihvatiti argumenti nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu ograničenog učinka izuzeća za škriljevac na narušavanje tržišnog natjecanja. Prema tome, time se ne može opravdati isključenje od plaćanja 20 % AGL-a.

               (593)

               Mjera stoga nije razmjerna kako je propisano stavkom 159. EAG-a iz 2008.

               (594)

               Komisija zaključuje, ne uzimajući u obzir to da je potrebno ocijeniti i nužnost mjere, da izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, nisu spojiva s unutranjim tržištem na temelju EAG-a iz 2008.

         7.4.   ALTERNATIVNA OCJENA NA TEMELJU ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (b) UFEU-A – POTPORA KOJOM SE PROMIČE IZVRŠENJE VAŽNOG PROJEKTA OD ZAJEDNIČKOG EUROPSKOG INTERESA

               (595)

               Kao što je prethodno spomenuto, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se izuzeće za proizvode koji se sastoje u cijelosti ili uglavnom od škriljevca i jalovine škriljevca može smatrati spojivim s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a kao potpora kojom se promiče zaštita okoliša kao projekt od zajedničkog europskog interesa. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dostavila nikakve argumente za ocjenu spojivosti mjere s obzirom na tu odredbu.

               (596)

               Komisija je u stavku 147. EAG-a iz 2008. utvrdila uvjete prema kojima će razmatrati može li se potpora smatrati spojivom sa zajedničkim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a.

               (597)

               Ti uvjeti su sljedeći:

                           (a)

                           prijedlog potpore odnosi se na projekt koji je poseban i točno određen u smislu uvjeta provedbe uključujući sudionike projekta, ciljeve projekta te učinke i sredstva postizanja tih ciljeva. Komisija može smatrati i da skupina projekata zajedno predstavlja jedan projekt;

                           (b)

                           projekt mora biti u zajedničkom europskom interesu: mora pridonositi interesu Zajednice na konkretan, primjeren i prepoznatljiv način u području zaštite okoliša, primjerice ako je od velike važnosti strategiji zaštite okoliša Europske unije. Prednosti koje se ostvaruju ciljem projekta ne smiju biti ograničene na državu članicu ili države članice koje ga primjenjuju, nego se moraju odnositi na cjelokupnu Zajednicu. Projekt mora predstavljati značajan doprinos ciljevima Zajednice. Nije dostatna tek činjenica da projekt izvode poduzetnici iz različitih država članica;

                           (c)

                           potpore su nužne i predstavljaju poticaj za provedbu projekta, koji mora uključivati visoku razinu rizika;

                           (d)

                           projekt je od velike važnosti s obzirom na svoj opseg: on mora biti znatne veličine i mora proizvesti znatne učinke za okoliš.

               (598)

               Osim toga, kako bi Komisija mogla propisno ocijeniti takve projekte, zajednički europski interes mora biti praktično dokazan: primjerice, mora se pokazati da projekt omogućuje da se ostvari znatan napredak prema postizanju specifičnih ciljeva Zajednice u pogledu zaštite okoliša (stavak 148. EAG-a iz 2008.).

               (599)

               Komisija napominje da iako AGL služi određenoj politici pojedine države članice, ne čini se da se odnosi na projekt i a fortiori ne na projekt koji bi bio „poseban i točno određen u smislu uvjeta provedbe”.

               (600)

               Nadalje, ne čini se mogućim da se mjera može smatrati projektom od zajedničkog europskog interesa jer se i dalje radi o politici koja je po svojem opsegu nacionalna.

               (601)

               Osim toga, s obzirom na to da se ne čini da sama izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, donose korist za zaštitu okoliša, s obzirom na to da samo potiču vađenje takvog materijala, ne može se reći kako takva izuzeća pridonose povećanju zaštite okoliša.

               (602)

               Što je još važnije, kao što je Opći sud pojasnio u spojenim predmetima T-254/00, T-270/00 i T-277/00, Hotel Cipriani, „potpora može iskoristiti odstupanje iz [članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora] samo ako od nje korist ne ostvaruju uglavnom gospodarski subjekti jedne države članice, a ne Zajednice kao cjeline” (92). Taj uvjet nije ispunjen ako se nacionalnim programom potpora samo nastoji poboljšati konkurentnost dotičnih poduzetnika, u ovome slučaju poticanjem uporabe jedne vrste agregata.

               (603)

               Komisija stoga smatra da se izuzeća od AGL-a dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b).

         7.5.   ALTERNATIVNA OCJENA TEMELJEM ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (c) UFEU-A – RAZVOJ ODREĐENIH GOSPODARSKIH DJELATNOSTI ILI ODREĐENIH GOSPODARSKIH PODRUČJA

               (604)

               Za ocjenu mjere potpore temeljem članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, treba ispitati ispunjuje li predmetna potpora:

                           (a)

                           jasno određeni cilj od zajedničkog interesa;

                           (b)

                           je li nužna, odgovarajuća i razmjerna za postizanje tog cilja;

                           (c)

                           utječe li na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.

               (605)

               Prvo, Komisija napominje da su mjere koje uključuju operativnu potpora u načelu nespojive temeljem članka 107. stavka 3. točke (c).

               (606)

               AGL pridonosi zaštiti okoliša kao što je već utvrđeno u uvodnoj izjavi 87. u skladu s nalazima Općeg suda. Zaštita okoliša može se smatrati ciljem od zajedničkog interesa EU-a.

               (607)

               Prema navodima nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, i izuzećima od AGL-a dodijeljenim za proizvode koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca i jalovine škriljevca, nastoji se ostvariti cilj zaštite okoliša tako što se potražnja pokušava preusmjeriti sa svježe izvađenih agregata na škriljevac (u cijelosti ili uglavnom) i na pokvaru škriljevca. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se ti materijali nisu tradicionalno vadili za uporabu kao agregati i da nemaju naznaka da su namjerno vađeni za uporabu kao agregati.

               (608)

               Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su informacije o stanju sektora agregata prije uvođenja AGL-a i o potrebi uvođenja poreza kojim bi se smanjilo svježe vađenje agregata, a istodobno pružila prikladna alternativa.

               (609)

               Komisija napominje da su, u načelu, izuzeća od AGL-a poslužila kao još jedno sredstvo da on ispuni svoju ekološku svrhu.

               (610)

               Također postoje naznake da isto smanjenje vađenja svježih agregata ne bi bilo moguće postići bez AGL-a i njegovih izuzeća. U tom pogledu, brojne primjedbe zainteresiranih strana upućuju na činjenicu da su materijali izuzeti od AGL-a uspješno zamijenili svježe izvađene proizvode agregata. Izuzeti materijali zamijenili su visokokvalitetne primarne agregate, ali osobito i sekundarne agregate lošije kvalitete. To ne uključuje i. materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat.

               (611)

               Čini se da se škriljevac može upotrebljavati na različite načine kao agregat i da se posebno vadi kako bi se upotrebljavao kao agregat, kako je opisano u uvodnoj izjavi 341.

               (612)

               Stoga, izuzeće za škriljevac i jalovine namjerno izvađenog škriljevca samo čini njegovo vađenje konkurentnijim i predstavlja rizik od poticanja daljnjeg vađenja škriljevca. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 575. do 580. škriljevac koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat sličan je oporezivim materijalima koji se svježe vade za uporabu kao agregati, isto vrijedi i za škriljevac izvađen kao nusproizvod oporezivih materijala koji je isti kao i drugi nusproizvodi oporezivih materijala koji se oporezuju. Izuzeća samo čine jednu kategoriju svježe izvađenog materijala (škriljevac) jeftinijom od drugih. Tako se može potaknuti svježe vađenje škriljevca. Zaključak podupiru i nalazi Općeg suda (93).

               (613)

               Škriljevac je stijena i njegovo vađenje ima slične učinke na okoliš kao i vađenje drugih minerala. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu iznijela nikakve tvrdnje kojima bi cilj bio pokazati da je škriljevac ekološki prihvatljivija alternativa drugim izvorima agregata čak i ako se izričito vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat. Zainteresirane strane tvrdile su i da izuzeće od AGL-a šteti okolišu čak i više od samog postupka vađenja jer se izuzećem omogućuje da se škriljevac prevozi na veće udaljenosti i još uvijek natječe s drugim oporezivim materijalima. Prijevoz obavljaju kamioni koji onečišćuju zrak i zbog svoje težine oštećuju ceste. Komisija napominje da trošak prijevoza predstavlja vrlo velik dio troškova prodaje škriljevca (vidjeti uvodnu izjavu 292.), što znači da se proizvođači škriljevca koriste maržom koju im je omogućio AGL kako bi prevezli materijal na veće udaljenosti no što bi to inače činili te se natječu s drugim kamenolomima na širem području.

               (614)

               Osim toga, iako su općenito tvrdila da je cilj izuzeća na koja se odnosi istražni postupak smanjiti nakupljanje otpada, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine nisu dokazala da se izuzećima koja se smatraju državnom potporom u pogledu škriljevca doista može pridonijeti takvom smanjenju. Komisija smatra da se tim izuzećima zapravo zamjenjuje nakupljanje hrpa jalovine nastale prilikom svježeg vađenja škriljevca za uporabu kao agregat i škriljevca kao nusproizvoda vađenja oporezivih materijala nakupljanjem hrpa oporezivih agregata niske kakvoće za koje se više ne mogu naći kupci.

               (615)

               Komisija stoga zaključuje da čak i ako je zaštita okoliša cilj od zajedničkog interesa, opće izuzeće za škriljevac i jalovine škriljevca kada su svježe izvađeni, kao što je to trenutačno slučaj, zapravo mogu ugroziti taj interes i ne predstavljaju odgovarajući instrument za njegovo postizanje.

               (616)

               Komisija nadalje ukazuje na to da se, kao što je opisano u uvodnim izjavama 589. i 590. operativnom potporom koja je dodijeljena proizvođačima škriljevca iznimno narušava tržišno natjecanje te da su, prema navodima iz podnesaka zainteresiranih strana, njome s tržišta otjerani drugi proizvođači agregata ili su istisnuti drugi agregati niske klase koji bi se inače natjecali sa škriljevcem, jer se ne mogu natjecati s niskim cijenama koje mogu ponuditi proizvođači škriljevca.

               (617)

               Budući da je Komisija utvrdila da je činjenični i pravni položaj i. materijala koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovina škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, usporediv s položajem agregata koji se oporezuju u okviru AGL-a, porezno izuzeće tih materijala može biti opravdano u skladu s ekološkim ciljevima AGL-a samo ako se može dokazati da se tim materijalima mogu ostvariti ti ekološki ciljevi.

               (618)

               Međutim, kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama 611. do 615. i u skladu s nalazima Općeg suda (94), Komisija smatra da s obzirom na to da se škriljevac posebno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat i da s obzirom na to da nema pokazatelja da bi bio ekološki prihvatljiviji od drugih agregata, ekološki ciljevi AGL-a ne mogu se postići izuzećima za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat.

               (619)

               Komisija od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine nije primila nikakve razloge za spojivost u pogledu škriljevca ili jalovine škriljevca koji se namjerno vade za komercijalno iskorištavanje kao agregati, koje bi mogla uzeti u obzir u svojoj ocjeni spojivosti predmetnih izuzeća od AGL-a s unutarnjim tržištem.

               (620)

               Prema tome, Komisija zaključuje da se izuzeća od AGL-a, dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

         8.   ZAKLJUČAK I POVRAT

               (621)

               Komisija zaključuje da izuzeća od AGL-a, dodijeljena za i. materijal koji se u cijelosti ili uglavnom sastoji od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala, i ii. jalovine škriljevca koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat, koja su nezakonito provedena, čine državnu potporu koja je nespojiva s unutarnjim tržištem.

               (622)

               U skladu s Ugovorom i utvrđenom sudskom praksom, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu kada utvrdi da je potpora nespojiva s unutarnjim tržištem (95). Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem obnoviti prethodno stanje (96).

               (623)

               U tom je kontekstu Sud utvrdio da je taj cilj ostvaren kada je primatelj otplatio iznose isplaćene temeljem nezakonite potpore i time se odrekao prednosti koju je imao nad konkurentima na tržištu i kada je obnovljeno stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (97).

               (624)

               U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (98) propisano je da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima sve nužne mjere kako bi osigurala povrat potpore od korisnika”.

               (625)

               Stoga, s obzirom na to da su izuzeća od AGL-a dodijeljena za materijal naveden u uvodnoj izjavi 620. ove odluke provedena na način da je prekršen članak 108. Ugovora, i smatraju se nezakonitim i nespojivim potporama, moraju se vratiti kako bi se ponovo uspostavila situacija koja je na tržištu postojala prije njihove dodjele. Povrat treba obuhvaćati vrijeme od kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku (tj. dan od kojeg bi korisnik imao obvezu platiti AGL da nije bilo nezakonitih i nespojivih izuzeća od AGL-a) do dana kada je prednost korisnika prestala postojati. Na iznose koje treba vratiti treba, do stvarnog povrata, zaračunavati kamate.

               (626)

               Kako izuzeća čine prihode kojih su se odrekla nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, povrat potpore podrazumijeva da korisnici izuzeća trebaju platiti AGL za razdoblje njegove primjene, zajedno s kamatama do stvarnog povrata.

               (627)

               Komisija priznaje da se za materijal škriljevca koji i. se vadi kao nusproizvod vađenja ugljena, ili ii. se upotrebljava u keramičkim postupcima, ili iii. se upotrebljava umjesto gline, troske ili drugih materijala kao izvor aluminosilikata u proizvodnji cementa, ili iv. se na neki drugi dokazivi način upotrebljava za druge svrhe, osim kao agregat, ne bi trebalo smatrati da se komercijalno iskorištava kao agregat te bi ga stoga trebalo isključiti iz povrata.

               (628)

               Ne bi trebala postojati obveza da se povrat potpore koja je dodijeljena na temelju programa koji ispunjuje sve uvjete utvrđene Uredbom o potpori de minimis ili Uredbom o skupnom izuzeću donesenom na temelju članaka 1. i 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 (99), koja je bila primjenjiva u vrijeme dodjele potpore.

               (629)

               Kako se kumulacija isključuje za iste prihvatljive troškove, ako je ukupni iznos potpore koju je korisnik primio viši od 200 000 EUR, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi je povratiti u cijelosti, s obzirom na to da se ne mogu primijeniti de minimis uredbe donesene na temelju članka 2. Uredbe (EZ) br. 994/98 koje su se primjenjivale u vrijeme dodjele potpore.

               (630)

               Kako bi se odredili korisnici nezakonite i nespojive potpore i odgovarajući iznosi potpora, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi najprije utvrditi sva trgovačka društva koja su proizvodila škriljevac i proizvode koji se sastoje uglavnom od škriljevca tijekom razdoblja između 1. travnja 2002. i sadašnjeg trenutka („proizvođači škriljevca”). Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi potom s pomoću svih raspoloživih izvora informacija, uključujući javne podatke i povjerljive porezne evidencije, utvrditi količine materijala škriljevca iz uvodne izjave 621. ove Odluke, koje su ti proizvođači škriljevca komercijalno iskorištavali. Ako ne bude moguće utvrditi te iznose na temelju dostupnih informacija, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi zatražiti od proizvođača škriljevca da dokažu u kojoj mjeri je materijal škriljevca koji proizvode (i u kojoj mjeri nije) materijal iz uvodne izjave 621. ove Odluke,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   1.   Program potpora koji se sastoji od izuzeća od poreza na agregate utvrđenog u članku 17. stavku 4. točki (a) i članku 17. stavku 3. točki (f) podtočki i. Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. dodijeljen za:

               (a)

               materijale koji se u cijelosti ili uglavnom sastoje od škriljevca koji se namjerno vadi za komercijalno iskorištavanje kao agregat, uključujući ovdje škriljevac koji nastaje kao nusproizvod svježeg vađenja ostalih oporezivih materijala; i

               (b)

               agregate koji se sastoje u cijelosti od jalovine nastale u bilo kojem postupku u kojem je škriljevac koji je namjerno izvađen za komercijalno iskorištavanje kao agregat odvojen od ostatka stijene nakon vađenja ili dobivanja s tim ostatkom stijene.

         koji je provela Ujedinjena Kraljevina kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a nije spojiv s unutarnjim tržištem.
   2.   Porezna izuzeća, porezna isključenja i porezna oslobođenja utvrđena u sljedećim odredbama Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007.:

               —

               članku 17. stavku 3. točki (e) i članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii. (osim za materijale navedene u članku 1. stavku 1. ove Odluke),

               —

               članku 17. stavku 4. točki (a) (osim za materijale navedene u članku 1. stavku 1. ove Odluke), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu),

               —

               članku 18. stavku 2. točki (b), i

               —

               članku 30. točki 1. podtočki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točke (b))

         nisu državna potpora.
   Članak 2.
   Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske ukida program potpore u onoj mjeri u kojoj se odnosi na materijale iz članka 1. stavka 1.
   Članak 3.
   Pojedinačna potpora dodijeljena u okviru programa iz članka 1. stavka 1. nije potpora ako u trenutku dodjele ispunjuje materijalne uvjete utvrđene uredbom donesenom u skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98, koja je bila na snazi u trenutku dodjele potpore.
   Članak 4.
   Pojedinačna potpora dodijeljena u okviru programa iz članka 1. stavka 1., koja u trenutku dodjele ispunjuje uvjete utvrđene uredbom donesenom u skladu s člankom 1. Uredbe (EZ) br. 994/98 ili bilo kojim drugim odobrenim programom potpore, spojiva je s unutarnjim tržištem.
   Članak 5.
   1.   Ujedinjena Kraljevina osigurava povrat od korisnika nespojive potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 1. stavka 1.
   2.   Iznosi za povrat uključuju kamate od datuma njihovog stavljanja na raspolaganje korisnicima do dana njihovog stvarnog povrata.
   3.   Kamatna stopa izračunava se na temelju složenog kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (100).
   Članak 6.
   1.   Povrat potpore dodijeljene u okviru programa iz članka 1. stavka 1. neposredan je i učinkovit.
   2.   Ujedinjena Kraljevina dužna je osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od datuma obavijesti o ovoj Odluci.
   Članak 7.
   1.   U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke, Ujedinjena Kraljevina dostavlja Komisiji sljedeće informacije:

               (a)

               popis svih subjekata koji proizvode materijal iz članka 1. stavka 1. u razdoblju od 1. travnja 2002. i datuma podnošenja popisa;

               (b)

               za svaki od subjekata iz točke (a):

                           i.

                           ukupni iznos materijala iz članka 1. stavka 1. koji se komercijalno iskorištava od 1. travnja 2002.;

                           ii.

                           ukupni iznos (glavnica i kamate na povrat) koji se mora povratiti od svakog korisnika;

               (c)

               detaljni opis već poduzetih i planiranih mjera u svrhu usklađivanja s ovom Odlukom;

               (d)

               dokumente iz kojih je razvidno da je korisnicima naložen povrat sredstava potpore.

         2.   Ujedinjena Kraljevina služi se svim mogućim izvorima informacija za sastavljanje popisa proizvođača škriljevca i ukupne količine materijala iz članka 1. stavka 1. koju su isti komercijalno iskorištavali od 1. travnja 2002., iz javnih izvora i povjerljivih poreznih informacija, poput: poreza, prodaje i drugih evidencija koje vode sama trgovačka društva, poreznih evidencija, uključujući podatke o porezu na dobit, evidencija trgovačkih društava, zemljišno-knjižnih evidencija, statističkih podataka, dozvola/suglasnosti za rad, podataka koje vode lokalna tijela i okružna vijeća, uključujući, bez ograničenja, podatke Carinske uprave (Her Majesty's Revenues and Customs) prikupljene za potrebe poreza na agregate prije i nakon 1. travnja 2014., podataka tijela za gospodarenje mineralima, godišnjih studija o gospodarenju mineralima (Annual Minerals Raised Inquiry), baze podataka BritPits i podataka Britanskog centra za geološka istraživanja (British Geological Survey), Godišnjaka Ujedinjene Kraljevine za minerale (UK Minerals Yearbook) i Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007.(Cornish Building Stone and Slate Guide 2007.).
   3.   Ujedinjena Kraljevina obavješćuje Komisiju o napretku nacionalnih mjera koje su poduzete u cilju provedbe ove Odluke sve dok se ne vrate sredstva potpore dodijeljene na temelju programa iz članka 1. stavka 1. Ona na zahtjev Komisije odmah dostavlja informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu usklađivanja s ovom Odlukom.
   Također pruža detaljne informacije koje se odnose na iznose potpore i kamate koji su već vraćeni od korisnika.
   Članak 8.
   Ova Odluka upućena je Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. ožujka 2015.

            Za Komisiju

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  SL C 348, 28.11.2013., str. 162.

      (2)  SL C 133, 5.6.2002., str. 11.

      (3)  Vidjeti bilješku 1.

      (4)  Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29. svibnja 2013.); portal FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (29. svibnja 2013.), Europska norma BSEN 12620:2002; Dictionary of Building, James H. Maclean i John S. Scott, Penguin Books, četvrto izdanje; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering, Christopher Gorse, David Johnston i Martin Pritchard, Oxford University Press 2012.; Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 100. – 4403.; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Vidjeti i predmet T-210/02 RENV od 7. ožujka 2012., Britansko udruženje za agregate protiv Komisije, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 1.

      (5)  Beton je smjesa agregata, cementa i vode. Svrha agregata u toj mješavini je osigurati krutu skeletnu strukturu i smanjiti prostor koji zauzima cementna pasta.

      (6)  Agregati se često upotrebljavaju u drenažama zbog svoje visoke hidrauličke provodljivosti.

      (7)  Agregati se upotrebljavaju kao podloga ispod temelja, cesta i željezničkih kolosijeka. U tom slučaju, oni pomažu u popunjavanju šupljina i zaštiti cijevi (cijevi koje se polažu za prijenos pročišćene vode ili kao izolacijske cijevi za kabele potrebno je zaštititi od oštrih predmeta u tlu i stoga se polažu u sitni agregat i njime oblažu prije nego što se jarci ponovno napune zemljom). Agregati pomažu i u stvaranju čvrste površine (sprečavaju različito slijeganje ispod cesta ili građevina ili željezničkih kolosijeka – neasfaltirane ceste i parkirališta pokrivaju se površinskim slojem agregata kako bi se osigurala čvršća površina za vozila, od bicikala do kamiona. Time se sprječava propadanje vozila u tlo, osobito za vlažna vremena. Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29. svibnja 2013.); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29. svibnja 2013.).

      (8)  Europska norma BSEN 12620: 2002.

      (9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, posjećena dana 28.3.2013. Vidjeti i http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf, str. 6.

      (10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (29.5.2013.); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (29.5.2013.); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (29.5.2013.).

      (11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 630. – 3.

      (12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29.5.2013.); HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies (Savjetovanje o potencijalnom porezu na agregate – Sažetak odgovora), travanj 1999., stavak 18.

      (13)  Primjerice, pijesak, obično silikatni pijesak, upotrebljava se u ljevaonicama za izradu kalupa. Drugi primjer je vapnenac ili kalcijev karbonat. Usitnjen u fini prah upotrebljava se kao agens za izbjeljivanje ili punilo u papiru, ljepilima, bojama, plastici, PVC-u, pasti za zube, medicinskim tabletama i proizvodima za čišćenje. Upotrebljava se i kao izvor dodatnog kalcija u vitaminskim i mineralnim dodacima, brašnu i hrani za životinje. Silikatni pijesak je i glavni medij za filtriranje vode koji upotrebljava industrija vode za izdvajanje krute tvari iz otpadnih voda.

      (14)  Vapno apsorbiraju biljke (usjevi ili trava) i drveće, ali iz tla nestaje i prirodnim putem uslijed ispiranja kišom ili zbog primjene gnojiva. To može dovesti do povećanja kiselosti, gubitka plodnosti tla i ponekad do nepovoljnog učinka na strukturu tla. Kako bi se povratila ravnoteža, na poljima se upotrebljava, „poljoprivredno vapno” kako bi se održali uvjeti potrebni za uzgoj usjeva ili travnjaka. Vapno može biti jednostavno mljeveni vapnenac ili dolomit (koji sadržava i magnezij) ili pečeni vapnenac, (ili pečeni dolomit), ako se kamen zagrijava u peći.

      (15)  MPG 6. Guidelines for Aggregates Provision in England 1994 (Smjernice za opskrbu agregatima u Engleskoj iz 1994.), Stavak 6. – 123. (23).

      (16)  Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain (Proračunska objava iz ožujka 2000. – Razboriti s razlogom: Rad za jaču i pravedniju Britaniju) – poglavlje 6.: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates (Zaštita okoliša – obnavljanje naših gradova/zaštita našeg krajolika – otpad; agregati), stavak 6.91.; Pre-Budget Report – November 2001 (Predproračunsko izvješće – studeni 2001.) – poglavlje 7.: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy (Zaštita okoliša – Zaštita krajolika Britanije – Vađenje agregata – Porez na agregate), stavak 7.71.; Budget announcement March 2001 (Proračunska objava iz ožujka 2001.) – poglavlje 6.: Protecting the environment (Zaštita okoliša), stavak 6.91.

      (17)  Dopis od 19. veljače 2002., evidentiran 21. veljače 2002. pod brojem A/31371, stavak 4.10.

      (18)  Tom se odredbom namjeravalo obuhvatiti slučaj kada se agregat prebacuje s jednog lokaliteta na drugi lokalitet koji je u vlasništvu istog operatora. Prebacivanje s jednog lokaliteta na drugi obično ne podliježe AGL-u, vidjeti članak 19. stavak 3. točku (d) Zakona o financijama iz 2001.

      (19)  Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da je agregat predmet sporazuma o isporuci kada se sklopi ugovor ili kada roba prijeđe iz ruke u ruku i izradi se dokument. U članku 19. stavku 6. Zakona o financijama iz 2001. navodi se da će agregat biti predmetom sporazuma u trenutku kada ga je moguće zasebno identificirati. U njemu se predviđa i da za potrebe poreza, prijenos vlasništva nad zemljom na kojoj se nalaze agregati neće automatski značiti i opskrbu agregatom.

      (20)  Vidjeti članak 48. stavak 2. Zakona o financijama iz 2001.: „Potrebe građevinarstva” znači upotreba agregata kao materijala ili potpore u izgradnji ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste i staze, trase na kojima je položen ili bi trebao biti položen željeznički kolosijek i nasipe) ili miješanje agregata kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, obloženog drobljenca ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala.

      (21)  Dopuštene okolnosti utvrđene su u stavku 7. članka 19. On se odnosi na situaciju kada se agregat miješa s oporezivim agregatima na koje prethodno nije primijenjen AGL, a svo se miješanje odvija na lokalitetu koji je izvorni lokalitet, lokalitet registriran pod istim imenom kao i izvorni lokalitet ili lokalitet na koji je agregat premješten kako bi se na njega primijenio izuzeti postupak, ali koji još uvijek nije primijenjen.

      (22)  Lokalitet iskrcaja agregata izvorni je lokalitet samo za agregate koji su izvađeni s morskog dna/iz voda Ujedinjene Kraljevine.

      (23)  Vidjeti i Obavijest AGL 1.: Porez na agregate, travanj 2011., točka 8.1.

      (24)  Potonja odredba odnosi na situaciju kada je agregat vraćen u zemlju u kojoj je izvađen i još je u istom stanju u kakvom je izvađen. U takvoj situaciji ne postoji oporeziva isporuka agregata.

      (25)  Vidjeti Obavijest AGL 1.

      (26)  (Općim) uredbama o porezu na agregate iz 2002. (SI 2002/761) propisuje se u kojim slučajevima raspolaganje agregatima može dovesti do poreznih oslobođenja. Prema Uredbi 13. osoba ima pravo na porezni odbitak u pogledu svih AGL-a koji su obračunati ako se predmetnim oporezivim agregatom raspolaže (odlaganjem kao otpad ili nekako drugačije) na bilo koji od sljedećih načina:

               „i.

               vraća se bez daljnje prerade na svoj izvorni lokalitet ili bilo koji drugi lokalitet koji nije njegov izvorni lokalitet, ali je registriran pod istim imenom;

               ii.

               odlaže se na odlagalište;

               iii.

               radi se o šljunku ili pijesku i upotrebljava se za potrebe sanacije plaža na lokalitetu koji nije njegov izvorni lokalitet.”

      (27)  Obavijest AGL 2. Oslobođeni industrijski i poljoprivredni postupci, dostupno na web-stranici carinske uprave (HM Revenue & Customs).

      (28)  Iznimke i isključenja predviđena u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f), podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava kao agregat ili se sastoji uglavnom od ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevca), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii. (kada se sastoji uglavnom od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (u onoj mjeri u kojoj se radi o glini), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak kojim se dobivaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) u kojem se dobivaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2007.

      (29)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (SL C 37, 3.2.2001., str. 3.).

      (30)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (SL C 82, 1.4.2008., str. 1.).

      (31)  Gospodin Bird nije dostavio nikakav primjer ili dokaz u tom pogledu.

      (32)  Vidjeti bilješku 31.

      (33)  Vidjeti, primjerice, Istraživanje tržišta koje je u pogledu agregata, cementa i mješavine za beton provelo Povjerenstvo za tržišno natjecanje, radni dokument o tržišnoj definiciji od 1. studenoga 2011., stavak. 19. i Izvješće o privremenim zaključcima od 21. svibnja 2013., stavak 5.5. točka (b), stavak 5.6. točka (b) i stavak 5.24.; Odluka OFT-a od 2. studenoga 2011. Predloženi zajednički pothvat (JV) između društava Anglo American PLC i Lafarge S.A., ME/5007/11, stavak 72.

      (34)  Vidjeti Spojene predmete C-328/99 i C-399/00 Italija i SIM 2 Multimedia protiv Komisije [2003] ECR I-4035, stavak 35.; Predmet C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze i ostali [2006] ECR I-289,stavak 131.; i Spojene predmete C-393/04 i C-41/05 Air Liquide Industries Belgium [2006] ECR I-5293,stavak 29. i citiranu sudsku praksu.

      (35)  Predmet C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, stavak 41.; vidjeti i predmet C-172/03 Heiser [2005] ECR I-1627, stavak 40.; Spojeni predmeti C-182/03 i C-217/03 Belgija i Forum 187 protiv Komisije [2006] ECR I-5479, stavak 119.; Predmet C-88/03 Portugal protiv Komisije[2006] ECR I-7115, stavak 54.; i Spojeni predmeti C-428/06 do C-434/06 UGT-Rioja i ostali [2008] ECR I-6747, stavak 46.; Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate protiv Komisije, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 47.; Predmet C-487/06 P, Britansko udruženje za agregate protiv Komisije [2008] ECR I-10515, stavak 82.

      (36)  Adria-Wien Pipeline, prethodno naveden u bilješci 35., stavak 42., i Portugal protiv Komisije, naveden u bilješci 35., stavak 52.; Predmet C-487/06 P, Britansko udruženje za agregate protiv Komisije [2008] ECR I-10515, stavak 83.

      (37)  Portugal protiv Komisije, naveden u bilješci 35., stavak 56. i predmet T-308/00 Salzgitter protiv Komisije [2004] ECR II-1933,stavak 81.; predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 49.

      (38)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 51.

      (39)  Vidjeti Izvješće o gospodarskoj i fiskalnoj strategiji i Izvješće o financijskom stanju i proračunu za 1999. – poglavlje 5.: Izgradnja pravednijeg društva – Rješavanje poreznih zlouporaba; Zaštita okoliša, str. 27.: „Vlada će uskoro objaviti nacrt zakonodavstva za porez na vađenje tvrdog kamena, pijeska i šljunka koji se upotrebljavaju kao agregati”. Vidjeti i Proračunsku objavu iz ožujka 2000. – Razboriti s razlogom: Rad za jaču i pravedniju Britaniju – poglavlje 6.: Zaštita okoliša – obnavljanje naših gradova/zaštita našeg krajolika – otpad; agregati, stavak 6.91.; Predproračunsko izvješće – studeni 2001. – poglavlje 7.: Zaštita okoliša – Zaštita krajolika Britanije – Vađenje agregata – Porez na agregate, stavak 7.71.; Proračunska objava iz ožujka 2001. – poglavlje 6.: Zaštita okoliša, stavak 6.91.; iz čega je vidljivo da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izričito predvidjela samo porez na agregate.

      (40)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 66.

      (41)  HM Customs & Excises (Carinska uprava Ujedinjene Kraljevine) – Savjetovanje o potencijalnom porezu na agregate – Sažetak odgovora, travanj 1999., stavak 13.

      (42)  Takvi dokazi nisu dostavljeni Komisiji.

      (43)  Vidjeti bilješku 42.

      (44)  Komisiji je dostavljen primjerak elektroničke poruke.

      (45)  Poslovna tajna

      (46)  Opći sud u svojoj presudi T-210/02 RENV presudio je da se „uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a temelji isključivo na pojmu komercijalnog iskorištavanja u Ujedinjenoj Kraljevini materijala koji je oporeziv kao ‚agregat’”. Komisija smatra da tako utvrđeno uobičajeno načelo oporezivanja zahtijeva daljnje utvrđivanje toga kada je „materijal” oporeziv „kao agregat”. Budući da u članku 17. stavku 2. Zakona iz 2001. nema stvarne definicije, već ih se utvrđuje kao agregate koji nisu izuzeti i agregate opisane u točkama b – d, uobičajeno načelo oporezivanja u okviru AGL-a, kako ga je definirao i Opći sud, mora neizbježno ovisiti o odluci kada se „materijal upotrebljava kao agregat”.

      (47)  Vidjeti bilješku 39.

      (48)  Uvodne izjave 58. i 59. odluke o pokretanju postupka.

      (49)  Vidjeti T-210/02 RENV – Britansko udruženje za agregate protiv Komisije ECLI:EU:T:2012:110, stavak 64.

      (50)  Vidjeti T-210/02 RENV – Britansko udruženje za agregate protiv Komisije ECLI:EU:T:2012:110, stavak 55.

      (51)  Vidjeti članak 48. stavak 2. Zakona o financijama iz 2001.

      (52)  Članak 18. stavka 2. točka (b): svaki postupak kojim se relevantna tvar izdvaja ili na neki drugi način odvaja (bilo kao dio postupka dobivanja te tvari iz bilo kojeg zemljišta ili na neki drugi način) od svih agregata. U članku 18. stavku 3. navodi se da su relevantne tvari (a) anhidrit; (b) kuglična glina; (c) barit; (e) porculanska glina; (f) glinenac (feldspat); (g) vatrostalna glina; (i) fluorit; (j) suknarska zemlja; (k) brušeno i poludrago kamenje; (l) gips; (m) sve kovine ili rude svih kovina; (n) muskovit; (o) perlit; (p) potaša; (q) plovućac, (r) kameni fosfati; (s) natrijev klorid; (t) talk; (u) vermikulit). Izmjenama koje su uvedene Zakonom o financijama iz 2002. retroaktivno su od 1. travnja 2002. izostavljene točke (d) i (h) stavka 3. članka 18.

      (53)  U članku 30. stavku 1. točki (b) Zakona o financijama iz 2001 predviđaju se porezna oslobođenja u slučaju kada se izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) Zakona o financijama iz 2001. primjenjuje na materijal kada je na materijal već bio primijenjen AGL. Ona stoga odražavaju izuzeća iz članka 18. stavka 2.

      (54)  Te tvari ostvaruju korist od poreznog oslobođenja i kada je porez uplaćen, a izuzeti se postupak odvio nakon toga (članak 30. stavak 1. točka (b)). Ocjena isključenja primjenjuje se mutatis mutandis na porezno oslobođenje.

      (55)  Uvodna izjava 73. odluke o pokretanju postupka.

      (56)  Vidjeti Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 630. – 3007 i 630. – 3013.

      (57)  Uvodna izjava 83. odluke o pokretanju postupka.

      (58)  Izvatci (od 30. listopada 2002.) s web-stranice Alfreda McAlpinea
   Objavljeno na: http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; Izvadci iz studije Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), naručeno izvješće Britanskog centra za geološka istraživanja CR/02/082N koje je naručio Institut za ceste i hidrauliku nizozemskog Ministarstva javnih radova i gospodarenja vodama, str. 50. Dokument Geoffa Tophama iz društva Aggregate Industries u pogledu vađenja minerala u kamenolomu Holme Park, 19. lipnja 2002.

      (59)  Nije dostavljen nijedan primjer kamenoloma.

      (60)  Vidjeti, primjerice, http://www.honister.com/; http://www.callywithquarry.co.uk/quarry

      (61)  „Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001”, Symonds Group, studeni 2002.

      (62)  Agregat lisnatog škriljevca upotrijebljen je umjesto visokokvalitetnog agregata na cesti obilaznica Bankor A55 (iskorišteno je 150 000 tona otpada lisnatog škriljevca), te se uvelike upotrebljava u Sjevernom Walesu za opće ispune i nasipe.

      (63)  […] procjenjuje da trošak proizvodnje agregata lisnatog škriljevca iznosi 6,50 GBP po toni, od čega trošak drobljenja iznosi otprilike 5 GBP po toni. […] procijenio je trošak proizvodnje tone agregata lisnatog škriljevca na 5,69 GBP.

      (64)  Vidjeti bilješku 60.

      (65)  Izvješće koje je 2003. za porezna tijela Ujedinjene Kraljevine pripremilo Britansko geološko društvo kako bi pomoglo poreznim službenicima s primjenom izuzeća za lisnati škriljevac, škriljevac i glinu na geološki ispravan način.

      (66)  U kojoj je mjeri moguće lagano rascijepiti materijal duž njegovih bliskih paralelnih ploha.

      (67)  Podaci su preuzeti iz otvorenih izvora kao što je internet.

      (68)  Iz podataka koji su dostavljeni nije jasno koji materijal jedan kamenolom zapravo proizvodi, iako se nalazi na popisu kamenoloma koji proizvode škriljevac.

      (69)  Pokrovne stijene su materijal koji leži iznad minerala koje operator kamenoloma želi izvaditi.

      (70)  Vidjeti bilješku 64.

      (71)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 72.

      (72)  Vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 143.

      (73)  Vidjeti bilješku 67.

      (74)  Informacije su dostupne ovdje: http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, posjećeno 11. ožujka 2015.

      (75)  Prema informacijama koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina, porculanske gline su sedimentne gline sitnijeg zrna koje se sastoje od kaolinita. Upotrebljavaju se u proizvodnji porculana i sjajnog papira, medicinskih i kozmetičkih proizvoda.

      (76)  Kuglične gline su kaolinitske sedimentne gline sitnijeg zrna koje se obično sastoje od 20 – 80 % kaolinita, 10 – 25 % mike, 6 – 65 % kvarca. Upotrebljavaju se u proizvodnji keramike za davanje plastičnosti i nepečene jakosti.

      (77)  British Geological Survey, Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates, str. 3.

      (78)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavci 89. – 90.

      (79)  Vidjeti bilješku 77.

      (80)  Dekarburizacija argonom i kisikom.

      (81)  Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ – Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 102, 11.4.2006., str. 15.).

      (82)  Vidjeti Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993., 630. – 3006.; vidjeti i dokaze koje je Britansko udruženje za agregate dostavilo u svojem odgovoru Sudu u predmetu T-210-02: Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), naručeno izvješće Britanskog centra za geološka istraživanja CR/02/082N koje je naručio Institut za ceste i hidrauliku nizozemskog Ministarstva javnih radova i gospodarenja vodama, str. 50.

      (83)  Vidjeti bilješku 64.

      (84)  Vidjeti odluku u SA.18859 Oslobođenje od poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf.

      (85)  Vidjeti predmet C-199/06 CELF [2008] ECR I-469, stavci 61. i 64.

      (86)  Vidjeti predmet C-199/06 CELF [2008] ECR I-469, stavci 63. i 66. do 68.

      (87)  Obavijest Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (SL C 119, 22.5.2002., str. 22.).

      (88)  Uvodna izjava 150. odluke o pokretanju postupka.

      (89)  Nisu dostavljeni dokazi.

      (90)  Vidjeti bilješku 77.

      (91)  Vidjeti bilješku 77.

      (92)  Spojeni predmeti T-254/00, T-270/00 i T-277/00, Hotel Cipriani et al., ECLI:EU:T:2008:537, stavak 337.

      (93)  Predmet T-210/02 RENV, Britansko udruženje za agregate, ECLI:EU:T:2012:110, stavak 89.

      (94)  Vidjeti bilješku 77.

      (95)  Vidjeti predmet C-70/72, Komisija protiv Njemačke [1973] ECR 813, stavak 13.

      (96)  Vidjeti spojene predmete C-278/92, C-279/92 i C-280/92 Španjolska protiv Komisije [1994] ECR I-4103, stavak 75.

      (97)  Vidjeti predmet C-75/97 Belgija protiv Komisije [1999] ECR I-3671, stavci 64. i 65.

      (98)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

      (99)  Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (SL L 142, 14.5.1998., str. 1.).

      (100)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).