title: Odluka Vijeća (EU) 2017/562 od 21. ožujka 2017. o imenovanju zamjenika člana Odbora regija, kojeg je predložila Portugalska Republika

text:
               25.3.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 80/32

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/562
   od 21. ožujka 2017.
   o imenovanju zamjenika člana Odbora regija, kojeg je predložila Portugalska Republika
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
   uzimajući u obzir prijedlog portugalske vlade,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

               (2)

               Mjesto zamjenika člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Rodriga VASCONCELOSA DE OLIVEIRE,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Sljedeća osoba imenuje se zamjenikom člana Odbora regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

               —

               g. Rui Jorge DA SILVA LEITE DE BETTENCOURT, Secretário Regional Adjunto da Presidência para as Relações Externas do Governo Regional dos Açores.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

      (3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i zamjenika članova za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).


title: 2004/511/EZ: Odluka Vijeća od 10. lipnja 2004. o zastupanju ciparskoga naroda u Europskom parlamentu u slučaju rješavanja ciparskog problema

text:
               01/Sv. 17

               HR

               Službeni list Europske unije

               74

         32004D0511

               L 211/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 10. lipnja 2004.
   o zastupanju ciparskoga naroda u Europskom parlamentu u slučaju rješavanja ciparskog problema
   (2004/511/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Protokol br. 10. o Cipru, Akta o pristupanju 2003., a posebno njegov članak 4.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Europska je komisija uzastopno naglasila svoje snažno opredjeljenje za pristupanje ujedinjenoga Cipra. Cjelovito rješenje ciparskoga problema i ponovno ujedinjenje otoka još nije postignuto.

               (2)

               U skladu s člankom 189. Ugovora o osnivanju Europske zajednice, Europski parlament sastoji se od predstavnika naroda država okupljenih u Zajednici. Članovi Europskog parlamenta biraju se neposrednim općim izborima u skladu s člankom 190. Ugovora o osnivanju Europske zajednice, člankom 108. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i Akta o izboru članova Europskog parlamenta na neposrednim općim izborima koji je priložen Odluci Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom (1), kako je izmijenjen Odlukom Vijeća 2002/772/EZ, Euratom (2) (u daljnjem tekstu „Akt iz 1976.”).

               (3)

               Članovi Europskog parlamenta birat će se za sljedeće mandatno razdoblje od 2004. do 2009. na izborima koji se trebaju održati od 10. do 13. lipnja 2004. Na temelju članka 11. Akta o pristupanju iz 2003., broj predstavnika izabranih na Cipru od početku mandatnog razdoblja 2004. – 2009 bit će šest. Izbori za mandatno razdoblje 2004. – 2009. neće se održati na dijelu Cipra na kojem Vlada Republike Cipar nema stvarnu kontrolu.

               (4)

               Kako bi se jamčilo zastupanje i izborna prava svih Ciprana, u slučaju cjelovitog rješenja potrebno je u Europskom parlamentu izabranom u lipnju 2004. ili na sljedećim izborima odrediti rani kraj mandata predstavnika naroda Cipra i održati izvanredne izbore na cijelom Cipru za preostalo mandatno razdoblje Europskog parlamenta,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   U slučaju stupanja na snagu cjelovitog rješenja ciparskog problema primjenjuju se sljedeće odredbe, odstupajući od članka 190. stavka 3. Ugovora o EZ-u, te članka 5., članka 10. stavka 1. i članka 11. stavka 2. Akta iz 1976.:

               (a)

               Mandat izabranih predstavnika ciparskog naroda u Europskom parlamentu završava na otvaranju prve sjednice Europskog parlamenta nakon izbora iz točke (b).

               (b)

               Izvanredni izbori zastupnika ciparskoga naroda u Europskom parlamentu održavaju se za cijeli Cipar za preostali mandat 2004. – 2009. ili neki sljedeći mandat Europskog parlamenta u nedjelju koja slijedi nakon kraja razdoblja od četiri mjeseca nakon što Vijeće, sukladno članku 1. stavku 2. Protokola br. 10. Akta o pristupanju iz 2003., donese prvu odluku o povlačenju suspenzije primjene pravne stečevine.

               (c)

               Mandat članova Europskog parlamenta izabranih na izborima iz točke (b) počinje na otvaranju prve sjednice Europskog parlamenta koja slijedi nakon izbora iz točke (b) i završava na otvaranju prve sjednice Europskog parlamenta nakon sljedećih parlamentarnih izbora.

         Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Luxembourgu 10. lipnja 2004.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. AHERN

      (1)  SL L 278, 8.10.1976., str. 1.

      (2)  SL L 283, 21.10.2002., str. 1.


title: Odluka Vijeća 2014/400/ZVSP od 26. lipnja 2014. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije na Kosovu

text:
               27.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 188/68

         ODLUKA VIJEĆA 2014/400/ZVSP
   od 26. lipnja 2014.
   o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije na Kosovu (1)

   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 31. stavak 2. i članak 33.,
   uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 25. siječnja 2012. donijelo Odluku 2012/39/ZVSP (2) o imenovanju g. Samuela ŽBOGARA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) na Kosovu. Mandat PPEU-a istječe 30. lipnja 2014.

               (2)

               Mandat PPEU-a trebalo bi produljiti za daljnje razdoblje od 8 mjeseci.

               (3)

               PPEU će provoditi svoj mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla otežati ostvarivanje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Posebni predstavnik Europske unije
   Mandat g. Samuela ŽBOGARA kao posebnog predstavnika Europske unije (PPEU) na Kosovu produljuje se do 28. veljače 2015. Vijeće može odlučiti da mandat PPEU-a završi ranije, na temelju procjene Političkog i sigurnosnog odbora (PSO) i prijedloga Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP).
   Članak 2.
   Ciljevi politike
   Mandat PPEU-a temelji se na ciljevima politike Unije na Kosovu. Ti ciljevi uključuju održavanje vodeće uloge u promicanju stabilnog, održivog, mirnog, demokratskog i multietničkog Kosova; jačanje stabilnosti u regiji te doprinos regionalnoj suradnji i dobrosusjedskim odnosima na zapadnom Balkanu; promicanje Kosova koje poštuje vladavinu prava i zaštitu manjina te kulturne i vjerske baštine; pružanje podrške približavanju Kosova Uniji u skladu s europskom vizijom regije i sukladno relevantnim zaključcima Vijeća.
   Članak 3.
   Mandat
   Da bi postigao ciljeve politike, PPEU ima sljedeći mandat:

               (a)

               pružiti savjetovanje i podršku Unije u političkom procesu;

               (b)

               promicati sveobuhvatnu političku koordinaciju Unije na Kosovu;

               (c)

               jačati prisutnost Unije na Kosovu te osigurati njezinu usklađenost i učinkovitost;

               (d)

               pružati lokalne političke smjernice šefu Misije Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX KOSOVO), uključujući smjernice o političkim aspektima pitanja koja se odnose na izvršne odgovornosti;

               (e)

               osigurati dosljednost i usklađenost djelovanja Unije na Kosovu, uključujući lokalnim usmjeravanjem prijelaza EULEX-a;

               (f)

               podržavati približavanje Kosova Uniji, u skladu s europskom perspektivom regije, putem usmjerenog izvješćivanja javnosti te putem aktivnosti Unije za osvješćivanje čija je svrha osiguravanje šireg razumijevanja i podrške od strane kosovske javnosti o pitanjima povezanima s Unijom, uključujući rad EULEX-a;

               (g)

               pratiti, pomoći i olakšati napredak u pogledu političkih, gospodarskih i europskih prioriteta, u skladu s odgovarajućim institucionalnim nadležnostima i odgovornostima;

               (h)

               doprinositi razvoju i konsolidaciji poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda na Kosovu, uključujući u vezi sa ženama i djecom te zaštitom manjina, u skladu s politikom ljudskih prava Unije te smjernicama Unije o ljudskim pravima;

               (i)

               podupirati provedbu dijaloga između Beograda i Prištine u kojemu posreduje Unija.

         Članak 4.
   Provedba mandata
   1.   PPEU je odgovoran za provedbu mandata, djelujući u okviru ovlasti VP-a.
   2.   PSO održava povlaštenu povezanost s PPEU-om i glavna je točka PPEU-a za kontakt s Vijećem. PSO pruža PPEU-u strateško vodstvo i političko usmjeravanje u okviru njegova mandata, ne dovodeći u pitanje ovlasti VP-a.
   3.   PPEU djeluje u bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) i njezinim relevantnim odjelima.
   Članak 5.
   Financiranje
   1.   Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s mandatom PPEU-a u razdoblju od 1. srpnja 2014. do 28. veljače 2015. iznosi 1 450 000 EUR.
   2.   Rashodima se upravlja u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na opći proračun Unije. Državljanima zemalja regije zapadnog Balkana dopušteno je sudjelovanje u javnim natječajima za dodjelu ugovora.
   3.   Upravljanje rashodima podliježe ugovoru između PPEU-a i Komisije. PPEU za sve rashode odgovara Komisiji.
   Članak 6.
   Ustrojavanje i sastav tima
   1.   Odgovarajuće osoblje pomaže PPEU-u u provedbi njegova mandata i doprinosu dosljednosti, vidljivosti i učinkovitosti cjelokupnog djelovanja Unije na Kosovu. PPEU je, u granicama svojeg mandata i odgovarajućih raspoloživih financijskih sredstava, odgovoran za ustrojavanje svojeg tima. U tim su uključeni stručnjaci za pojedina politička pitanja, u skladu s potrebama mandata. PPEU o sastavu svojeg tima odmah obavješćuje Vijeće i Komisiju.
   2.   Države članice, institucije Unije i ESVD mogu predložiti upućivanje osoblja za rad s PPEU-om. Plaće tako upućenog osoblja pokriva dotična država članica, dotična institucija Unije odnosno ESVD. Stručnjaci koje su države članice uputile institucijama Unije ili ESVD-u mogu se uputiti i za rad s PPEU-om. Međunarodno ugovorno osoblje ima državljanstvo neke države članice.
   3.   Sve upućeno osoblje ostaje pod administrativnom nadležnošću države članice koja ga upućuje, institucije Unije koja ga upućuje ili ESVD-a te obavlja svoje dužnosti i djeluje u interesu mandata PPEU-a.
   Članak 7.
   Povlastice i imuniteti PPEU-a i njegova osoblja
   Povlastice, imuniteti i dodatna jamstva potrebna za dovršetak i neometano djelovanje misije PPEU-a i članova njegova osoblja prema potrebi se usuglašavaju sa stranama domaćinima. Države članice i ESVD u tu svrhu osiguravaju svu potrebnu potporu.
   Članak 8.
   Sigurnost klasificiranih podataka EU-a
   1.   PPEU i članovi njegova tima poštuju sigurnosna načela i minimalne norme utvrđene Odlukom Vijeća 2013/488/EU (3).
   2.   VP je ovlašten staviti na raspolaganje NATO-u/KFOR-u klasificirane podatke i dokumente EU-a do razine „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” sastavljene za potrebe djelovanja, u skladu sa sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a.
   3.   VP je ovlašten staviti na raspolaganje Ujedinjenim narodima (UN) i Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS), u skladu s operativnim potrebama PPEU-a, klasificirane podatke i dokumente EU-a do razine „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” koji su sastavljeni za potrebe djelovanja, u skladu sa sigurnosnim pravilima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a. U tu se svrhu utvrđuju lokalni dogovori.
   4.   VP je ovlašten staviti na raspolaganje trećim stranama povezanima s ovom Odlukom neklasificirane dokumente EU-a koji se odnose na odluke Vijeća s obzirom na djelovanje obuhvaćeno obvezom čuvanja poslovne tajne u skladu s člankom 6. stavkom 1. Poslovnika Vijeća (4).
   Članak 9.
   Pristup podacima i logistička potpora
   1.   Države članice, Komisija i Glavno tajništvo Vijeća osiguravaju PPEU-u pristup svim relevantnim podacima.
   2.   Delegacija unije i/ili države članice prema potrebi osiguravaju logističku potporu u regiji.
   Članak 10.
   Sigurnost
   U skladu s politikom Unije o sigurnosti osoblja koje je u okviru operativnih sposobnosti na temelju glave V. Ugovora razmješteno izvan Unije, PPEU u skladu sa svojim mandatom i na temelju sigurnosnog stanja na području za koje je odgovoran poduzima sve opravdane praktične mjere za sigurnost cjelokupnog osoblja za koje je PPEU izravno nadležan, posebno tako da:

               (a)

               uspostavlja poseban sigurnosni plan na temelju uputa ESVD-a, koji uključuje posebne mjere za fizičku zaštitu, organizacijsku sigurnost i sigurnost postupaka, za upravljanje sigurnim kretanjem osoblja na područje za koje je odgovoran i unutar njega, kao i za upravljanje situacijama u kojima je ugrožena sigurnost, uključujući krizni plan i plan za evakuaciju;

               (b)

               osigurava da je sveukupno osoblje koje je razmješteno izvan Unije pokriveno osiguranjem od visokog rizika, u skladu s uvjetima na području za koje je odgovoran;

               (c)

               osigurava da svi članovi tima PPEU-a koji se trebaju razmjestiti izvan Unije, uključujući lokalno ugovorno osoblje, dobiju odgovarajuće sigurnosno osposobljavanje prije ili nakon dolaska na područje za koje je odgovoran, na temelju stupnjeva rizika određenih za to područje;

               (d)

               osigurava provedbu svih dogovorenih preporuka koje su pripremljene na temelju redovitih sigurnosnih procjena te za VP, Vijeće i Komisiju priprema pisana izvješća o provedbi tih preporuka i o ostalim sigurnosnim pitanjima u okviru izvješća o napretku i izvješća o provedbi mandata.

         Članak 11.
   Izvješćivanje
   PPEU redovito priprema izvješća za VP i PSO. PPEU također prema potrebi izvješćuje radne skupine Vijeća. Redovna izvješća šalju se putem mreže COREU. PPEU može pripremati izvješća za Vijeće za vanjske poslove. U skladu s člankom 36. Ugovora, PPEU smije sudjelovati u informiranju Europskog parlamenta.
   Članak 12.
   Koordinacija
   1.   PPEU pridonosi jedinstvu, dosljednosti i učinkovitosti djelovanja Unije i pomaže osigurati da svi instrumenti Unije i djelovanja država članica djeluju dosljedno kako bi se postigli politički ciljevi Unije. Aktivnosti PPEU-a usklađuju se s aktivnostima Komisije te, prema potrebi, s aktivnostima drugih PPEU-ova koji djeluju u toj regiji. PPEU priprema redovite informativne sastanke za misije država članica i delegacije Unije.
   2.   Na terenu se održava bliska veza sa šefovima delegacija Unije u regiji i šefovima misija država članica. Oni ulažu sve napore kako bi pomogli PPEU-u u provedbi mandata. PPEU pruža lokalne političke smjernice šefu misije EULEX KOSOVO, uključujući smjernice o političkim aspektima pitanja u vezi s izvršnim odgovornostima. PPEU i zapovjednik civilne operacije međusobno se savjetuju prema potrebi.
   3.   PPEU također surađuje s relevantnim lokalnim tijelima te drugim međunarodnim i regionalnim sudionicima na terenu.
   4.   PPEU, zajedno s drugim sudionicima iz Unije koji su prisutni u tom području, osigurava širenje i razmjenu informacija među sudionicima Unije na terenu u svrhu postizanja visokog stupnja zajedničke svijesti o situaciji i njezine zajedničke procjene.
   Članak 13.
   Pomoć u vezi sa zahtjevima
   PPEU i njegovo osoblje pružaju pomoć u pribavljanju elemenata za odgovor na bilo koje zahtjeve i obveze koji proizlaze iz mandata prethodnih PPEU-a na Kosovu te osiguravaju administrativnu pomoć i pristup relevantnim dokumentima za tu svrhu.
   Članak 14.
   Preispitivanje
   Provedba ove Odluke i njezina usklađenost s ostalim doprinosima Unije u regiji redovito se preispituju. PPEU do kraja studenoga 2014. podnosi VP-u, Vijeću i Komisiji sveobuhvatno izvješće o provedbi mandata.
   Članak 15.
   Stupanje na snagu
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   Primjenjuje se od 1. srpnja 2014.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. lipnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. VENIZELOS

      (1)  Ovaj naziv ne dovodi u pitanje stajališta o statusu te je u skladu s RVSUN-om 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

      (2)  SL L 23, 26.1.2012., str. 5.

      (3)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

      (4)  Odluka 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35.).


title: 97/836/EZ: Odluka Vijeća od 27. studenoga 1997. s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa ( „Revidirani Sporazum iz 1958.” )

text:
               11/Sv. 122

               HR

               Službeni list Europske unije

               58

         31997D0836

               L 346/78

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA VIJEĆA
   od 27. studenoga 1997.
   s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”)
   (97/836/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 100. točku (a) i članak 113., u vezi s člankom 228. stavkom 2. prvom rečenicom i njegovim člankom 228. stavkom 3. drugom točkom i člankom 228. stavkom 4.;
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1);
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (2);

               (1)

               budući da je Vijeće u svojoj Odluci od 23. listopada 1990. ovlastilo Komisiju da sudjeluje u pregovorima o revidiranju Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (ECE) o prihvaćanju jednakih uvjeta za homologaciju i uzajamno priznavanje homologacija opreme i dijelova motornih vozila sastavljenog u Ženevi 20. ožujka 1985.;

               (2)

               budući da je Sporazum iz 1958. godine revidiran;

               (3)

               budući da Zajednica zbog gore spomenutih pregovora ima mogućnost postati ugovorna stranka revidiranog Sporazuma u svojstvu regionalne organizacije za ekonomsku integraciju, na koju su njene države članice prenijele ovlasti u području obuhvaćenom Sporazumom;

               (4)

               budući da pristupanje revidiranom Sporazumu predstavlja cilj zajedničke trgovinske politike u skladu s člankom 113. Ugovora, kojim se teži uklanjanju tehničkih prepreka u trgovini motornim vozilima između ugovornih stranaka; budući da će sudjelovanje Zajednice dati dodatni značaj aktivnostima usklađivanja koje se provode na temelju tog Sporazuma te će stoga omogućiti lakši pristup tržištima trećih zemalja; budući da to sudjelovanje mora dovesti do uspostavljanja dosljednosti između akata koji se navode kao „pravilnici”, donesenih na temelju revidiranog Sporazuma i zakonodavstva Zajednice u tom području;

               (5)

               budući da se homologacija motornih vozila i tehničko usklađivanje provode na temelju direktiva o sustavu vozila, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica, u skladu s člankom 100. točkom (a) Ugovora, koji se odnosi na uspostavljanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da je od 1. siječnja 1996. u odnosu na kategoriju vozila M1, usklađivanje potpuno i obvezno u smislu Direktive 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o približavanju zakonodavstva država članica u vezi s homologacijom motornih vozila i njihovih prikolica (3) i posebnih direktiva za tu kategoriju vozila;

               (6)

               budući da su za pristupanje Zajednice revidiranom Sporazumu potrebne izmjene instrumenata donesenih u skladu s postupkom predviđenim u članku 189. točki (b) Ugovora; budući da je stoga potreban pristanak Europskog parlamenta;

               (7)

               budući da će akti navedeni kao „pravilnici”, koje donose tijela na temelju revidiranog Sporazuma, obvezati Zajednicu po isteku šest mjeseci nakon njihove objave ako Zajednica protiv njih nije iznijela prigovor; budući da bi trebalo propisati da bi glasovanju Zajednice o takvim aktima, osim ako oni predstavljaju čistu prilagodbu tehničkom napretku, trebala prethoditi odluka koja se donosi u skladu s postupkom koji je isti kao postupak koji se primjenjuje za pristupanje revidiranom Sporazumu;

               (8)

               budući da, međutim, pretpostavljajući da donošenje takvog pravilnika predstavlja tek prilagodbu tehničkom napretku, o glasovanju Zajednice može se odlučiti u skladu s postupkom koji se koristi za tehničke prilagodbe direktivama o homologaciji vozila;

               (9)

               budući da je prikladno utvrditi praktične aranžmane u pogledu sudjelovanja Zajednice i država članica u revidiranom Sporazumu;

               (10)

               budući da revidirani Sporazum predviđa pojednostavljeni postupak za njegovu izmjenu; budući da je potrebno na razini Zajednice uvesti oblik donošenja odluka kojim se vodi računa o ograničenjima tog postupka;

               (11)

               budući da u skladu s odredbama revidiranog Sporazuma svaka nova ugovorna stranka ima mogućnost prilikom polaganja svojih instrumenata o pristupu istodobno izjaviti, da ne namjerava biti obvezana određenim pravilnicima UN/ECE-a koje mora detaljno navesti; budući da Zajednica želi iskoristiti tu odredbu kako bi odmah pristupila popisu pravilnika koji se smatraju nužnim za pravilno funkcioniranje sustava homologacije vozila, kako je ranije određeno u direktivama 70/156/EEZ, 74/150/EEZ (4) i 92/61/EZ (5), te s obzirom na njihovu važnost u pogledu homologacije vozila na razini Zajednice kao i na međunarodnoj razini, ovisno o slučaju razmotriti mogućnost naknadnog pristupanja drugim pravilnicima;

               (12)

               budući da navedeno pristupanje ne dovodi u pitanje mogućnost obustave primjenjivanja pravilnika UN/ECE-a, navedenih na popisu koji je prihvatila Zajednica, kako je predviđeno u članku 1. stavku 6. revidiranog Sporazuma; budući da će se takva obustava primjene posebno odnositi na slučajeve kada Zajednica usvoji strože granične vrijednosti za emisiju onečišćujućih tvari i razinu buke, a odgovarajući pravilnici UN/ECE-A nisu u skladu s time izmijenjeni;

               (13)

               budući da, ako Zajednica ne pristupi svim pravilnicima UN/ECE-a, već određenom popisu takvih pravilnika koji se smatraju nužnim za pravilno funkcioniranje postupka homologacije vozila, državama članicama koje su pristupile pravilnicima kojima Zajednica nije pristupila, treba dozvoliti nastavak provođenja i razvijanja tih pravilnika;

               (14)

               budući da, na temelju članka 234. Ugovora, države članice trebale bi osigurati da trenutačno ne bude neusklađenosti između ranije potpisanih pravilnika UN/ECE-a, kojima Zajednica nije pristupila, i odgovarajućeg sadašnjeg zakonodavstva Zajednice;

               (15)

               budući da pristupanje država članica pravilnicima UN/ECE-a ne bi smjelo biti neusklađeno s odredbama direktiva 70/156/EEZ, 74/150/EEZ i 92/61/EEZ te bi se njime trebalo poštovati postupke iz Direktive Vijeća 83/189/EEZ od 28. ožujka 1983. o utvrđivanju postupka za pružanje informacija u području tehničkih normi i propisa (6);

               (16)

               budući da je, prema pravilima Zajednice, ispunjavanje obveza koje proizlaze iz članaka 2., 4. i 5. revidiranog Sporazuma u nadležnosti država članica,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Zajednica pristupa Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa, dalje u tekstu „revidirani Sporazum”.
   Tekst revidiranog Sporazuma naveden je u Prilogu I. ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi osobu ovlaštenu za polaganje isprave o pristupu prema članku 6. stavku 3. revidiranog Sporazuma te za provedbu obavješćivanja navedenog u Prilogu IV. ovoj Odluci.
   Članak 3.
   1.   U skladu s člankom 1. stavkom 5. revidiranog Sporazuma, Zajednica izjavljuje, da će njezino pristupanje biti ograničeno na primjenu pravilnika UN/ECE-a navedenih u Prilogu II. ovoj Odluci.
   2.   U skladu s člankom 1. stavkom 6. revidiranog Sporazuma, Zajednica može, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 4. stavku 2. drugoj alineji ove Odluke, odlučiti o prestanku primjene pravilnika UN/ECE-a koji je prethodno prihvatila.
   3.   U skladu s člankom 1. stavkom 7. revidiranog Sporazuma, Zajednica može, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 4. stavku 2. drugoj alineji ove Odluke, odlučiti o primjeni jedne, pojedinih ili svih uredaba UN/ECE-a kojima nije pristupila u vrijeme pristupanja revidiranom Sporazumu.
   Članak 4.
   1.   Praktični aranžmani o sudjelovanju Zajednice i država članica u odnosu na rad UN/ECE-a navedeni su u Prilogu III.
   Doprinos Zajednice u odnosu na prioritete radnog programa UN/ECE-a utvrđuje se u skladu s postupkom navedenim u Prilogu III., točki 1.
   2.   Zajednica glasuje za donošenje svakog nacrta pravilnika UN/ECE-a ili nacrta izmjene pravilnika:

               —

               kada je, u slučaju prilagodbe tehničkom napretku postojećeg pravilnika kojem je pristupila, nacrt odobren u skladu s postupkom određenim u članku 13. Direktive 70/156/EEZ,

               —

               u svim drugim slučajevima, kada je na prijedlog Komisije i po dobivanju pristanka Europskog parlamenta, Vijeće odobrilo nacrt kvalificiranom većinom.

         3.   Kada je pravilnik UN/ECE-a ili izmjena pravilnika UN/ECE-a usvojena bez da je Zajednica glasala za tu odluku, Zajednica iznosi prigovor u skladu s člankom 1. stavkom 2. drugim podstavkom revidiranog Sporazuma.
   4.   Ako Zajednica glasuje za pravilnik UN/ECE-a ili izmjenu pravilnika UN/ECE-a, u odluci se također navodi postaje li taj pravilnik dio sustava EZ-a za homologaciju i zamjenjuje li postojeći propis u okviru Zajednice.
   5.   Pravilnici UN/ECE-a i izmjene pravilnika UN/ECE-a, koji obvezuju Zajednicu, objavljuju se na službenim jezicima Zajednica u Službenom listu Europskih zajednica prije njihovog stupanja na snagu.
   Članak 5.
   1.   Predložene izmjene revidiranog Sporazuma, koje su u ime Zajednice podnesene ugovornim strankama, donosi Vijeće kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije i po primitku mišljenja Europskog parlamenta.
   2.   Odluka o tome treba li podnijeti prigovor na predložene izmjene revidiranog Sporazuma ili ne, koje predlažu druge ugovorne stranke, donosi se u skladu s postupkom za pristupanje tom Sporazumu. Kada taj postupak nije okončan tjedan dana prije isteka roka predviđenog u članku 13. stavku 2. revidiranog sporazuma, Komisija u ime Zajednice, prije isteka tog roka, iznosi prigovor na izmjenu.
   Članak 6.
   Države članice koje namjeravaju prihvatiti ili su prihvatile pravilnike UN/ECE-a koji ne obvezuju Zajednicu, mogu nastaviti provoditi i razvijati te pravilnike, donošenjem izmjena koje odražavaju tehnički napredak uz istovremeno osiguravanje:

               —

               da je prihvaćanje tih pravilnika sukladno odredbama direktiva 70/156/EEZ, 74/150/EEZ i 92/61/EEZ, i

               —

               da se poštuju postupci iz Direktive 83/189/EEZ.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 1997.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. WOHLFART

      (1)  SL C 69, 7.3.1996., str. 4.

      (2)  Mišljenje dostavljeno 21. studenoga 1997. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1. Direktiva kako je posljednji put izmijenjena Direktivom 96/27/EZ (SL L 169, 8.7.1996., str. 1.).

      (4)  SL L 84, 24.3.1974., str. 10. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994.

      (5)  SL L 225, 10.8.1992., str. 72. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994.

      (6)  SL L 109, 26.4.1983., str. 8. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 96/139/EZ (SL L 32, 10.2.1996., str. 31.).


title: 2012/163/EU: Odluka Komisije od 22. ožujka 2012. o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije

text:
               11/Sv. 127

               HR

               Službeni list Europske unije

               83

         32012D0163

               L 084/36

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         ODLUKA KOMISIJE
   od 22. ožujka 2012.
   o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
   (2012/163/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
   nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
   budući da:
   1.   POSTUPAK

   1.1.   Pokretanje postupka

               (1)

               Europska komisija („Komisija”) je 13. svibnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova podrijetlom iz Indije („dotični proizvod”).

               (2)

               Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije
                   (3) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Indije i započela zaseban ispitni postupak.

               (3)

               Antidampinški postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 31. ožujka 2011. podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje (EiFi, „podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Unije. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

         1.2.   Stranke na koje se odnosi postupak

               (4)

               Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike, korisnike za koje se zna da na njih odnosi ispitni postupak i tijela Indije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

               (5)

               Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

         1.2.1.   Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ u Indiji

               (6)

               S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Indiji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe.

               (7)

               Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban te, ako da, sam odabir uzoraka, proizvođači izvoznici iz Indije zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom i prodajom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).

               (8)

               Ukupno se javilo pet proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz Indije, dostavilo tražene informacije i pristalo na uključivanje u uzorak u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. Ta trgovačka društva koja surađuju prijavila su izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je pet trgovačkih društava koja surađuju prijavilo za razdoblje ispitnog postupka pokazala je da je suradnja indijskih proizvođača izvoznika bila gotovo 100 %. Stoga je uzorak odabran na temelju informacija koje je dostavilo pet proizvođača izvoznika.

               (9)

               U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe odabran je uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Na temelju informacija primljenih od proizvođačâ izvoznikâ, Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju. Na temelju informacija iz uzorka, odabrana trgovačka društva ili grupacije su činile 99 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a prema podacima proizvođača izvoznika koji surađuju. Stoga se smatralo da bi takav uzorak omogućio ograničavanje ispitnog postupka na razuman broj proizvođača izvoznika koje bi se moglo ispitati u raspoloživom vremenu, istodobno osiguravajući visoku razinu reprezentativnosti.

         1.2.2.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indije koji surađuju

               (10)

               U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe o odabiru uzorka savjetovalo se s dotičnim strankama i indijskim tijelima. Dva proizvođača izvoznika izvan uzorka tražila su da ih se uključi u uzorak. Međutim, s obzirom na reprezentativnost predloženog uzorka, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 8., zaključeno je da nije trebalo izmijeniti ili povećati uzorak.

         1.2.3.   Individualno ispitivanje trgovačkih društava koja nisu odabrana u uzorak

               (11)

               Dva proizvođača izvoznika koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak, zatražila su individualno ispitivanje te odgovorila na antidampinški upitnik u roku.

               (12)

               S obzirom na zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti zbog razloga navedenih nižu u tekstu, zahtjevi za individualno ispitivanje nisu dalje razmatrani.

         1.2.4.   Odabir uzoraka proizvođača iz Unije

               (13)

               S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

               (14)

               Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od pet trgovačkih društava, od 15 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na temelju obujma prodaje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji. Ona su predstavljala 37 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Zainteresirane stranke pozvane su da prouče spis i komentiraju primjerenost navedenog odabira u roku od 15 dana od datuma objavljivanja obavijesti o pokretanju postupka. Ni jedna zainteresirana stranka nije se protivila predloženom sastavljenom od pet trgovačkih društava.

               (15)

               Naknadno je jedno od pet trgovačkih društava iz Unije u uzorku povuklo svoju suradnju. Preostala četiri trgovačka društva u uzorku su predstavljala 31 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

         1.2.5.   Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika

               (16)

               S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Dva uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne primjenjivati odabir uzoraka.

         1.3.   Odgovori na upitnik i provjere

               (17)

               Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim strankama koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su stoga poslani proizvođačima izvoznicima u uzorku iz Indije, proizvođačima u uzorku iz Unije, uvoznicima koji surađuju u Uniji i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.

               (18)

               Odgovori su primljeni od proizvođača izvoznika u uzorku i četiri proizvođača u uzorku iz Unije. Nijedan uvoznik ili korisnik nije odgovorio na upitnik.

               (19)

               Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije.

               (20)

               Jedna je stranka tvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika imao previše zahtjeva za povjerljivosti podataka i nije dostavio dostatno smislenu javnu verziju svog odgovora na upitnik. Stoga informacije koje je dostavilo to trgovačko društvo ne bi trebalo uzimati u obzir i njega bi trebalo smatrati strankom koja ne surađuje u ispitnom postupku.

               (21)

               Međutim, nepovjerljiva verzija odgovora ovog proizvođača izvoznika, koju su činili početni odgovor i potpuna verzija temeljena na pisma za dopunu podataka, još je jednom procijenjena te je utvrđeno da je dostatno dovršena kako bi se mogla smatrati smislenim odgovorom za javnost. Stoga je ova tvrdnja odbačena.

               (22)

               Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih stranaka:

                           proizvođači iz Unije:

                                       —

                                       Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s. n. c., Grumello del Monte, Italija,

                                       —

                                       Bontempi Vibo S.p. A., Rodengo Saiano, Italija,

                                       —

                                       Ugivis S.A., Belley, Francuska.

                           Proizvođači izvoznici u Indiji:

                                       —

                                       Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra,

                                       —

                                       Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra,

                                       —

                                       Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat.

         1.4.   Razdoblje ispitnog postupka

               (23)

               Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).

         2.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

   2.1.   Dotični proizvod

               (24)

               Dotični proizvod su elementi za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovi dijelovi („SSF”) podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70.

         2.2.   Istovjetni proizvod

               (25)

               Utvrđeno je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva, kao i istu osnovnu upotrebu. Stoga su se ti proizvodi smatrali istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

         3.   DAMPING

   3.1.   Uobičajena vrijednost

               (26)

               Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije utvrdila je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda indijskih proizvođača izvoznika nezavisnim kupcima u Indiji bila reprezentativna, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniji tijekom RIP-a.

               (27)

               U slučaju jednog proizvođača izvoznika u uzorku je utvrđeno da nije ostvario reprezentativnu prodaju istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu. Za tog se proizvođača izvoznika uobičajena vrijednost morala izračunati na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe.

         3.1.1.   Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju s ukupnim reprezentativnim obujmom domaće prodaje

               (28)

               Za proizvođače izvoznike u uzorku s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju proizvođači izvoznici, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.

               (29)

               Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda za izvoz u Uniju.

               (30)

               Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja dotičnih trgovačkih društava smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.

               (31)

               Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.

               (32)

               Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.

               (33)

               Za vrste proizvoda koje se nisu prodavale u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu uobičajena vrijednost morala se odrediti na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe. Stoga su prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža dodani vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje izvoznika prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku odgovarajućeg proizvođača izvoznika.

         3.1.2.   Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju bez ukupnog reprezentativnog obujma domaće prodaje

               (34)

               Za proizvođača izvoznika koji surađuje bez reprezentativne domaće prodaje, uobičajena vrijednost je izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe dodavanjem troškovima proizvodnje trgovačkog društva za istovjetni proizvod, troškova POA i razumne profitne marže prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku proizvođača izvoznika.

         3.2.   Izvozna cijena

               (35)

               Izvozne cijene su utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

         3.3.   Usporedba

               (36)

               Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.

               (37)

               Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

               (38)

               Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenjivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste koji nisu navedeni na računu i provizije.

         3.4.   Dampinške marže

   3.4.1.   Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju

               (39)

               Za navedena trgovačka društva, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda koja se izvozila u Uniju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

               (40)

               Na temelju gore navedene metodologije, dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

                           Trgovačko društvo

                           Dampinška marža

                           Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                           Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                           Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Međutim, trebalo bi napomenuti da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju.

               (42)

               Na temelju analize Komisijinog dokumenta o objavi podataka, podnositelj pritužbe je izračunao razliku od 25 % između uobičajene vrijednosti utvrđene za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping i trgovačko društvo kod kojeg nije utvrđen damping. Podnositelj pritužbe je tvrdio da takva razlika ne može postojati na konkurentnom tržištu i da nije realna za industriju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika. Štoviše, podnositelj pritužbe je tvrdio da je proizvođač izvoznik kod kojeg nije utvrđen damping nabavljao otpad od nehrđajućeg metala o povezanih društava u Uniji i da, kao posljedica toga, kupovne cijene ove sirovine nisu bile pouzdane za utvrđivanja troškova proizvodnje.

               (43)

               Uobičajena vrijednost za izvoznika koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping temeljila se na troškovima proizvodnje prema vrsti proizvoda koji su niži od troškova za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju. To uglavnom proizlazi iz činjenice da je navedeno trgovačko društvo samo proizvodi nehrđajući čelik od otpada od nehrđajućeg čelika te je, stoga, u potpunosti integrirano i ima koristi od ekonomije razmjera, dok potonja trgovačka društva nabavljaju žičane šipke od nehrđajućeg čelika, glavnu sirovinu za proizvodnju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg, na otvorenom tržištu, uključujući izvoznika koji surađuje kod kojeg nije utvrđen damping.

               (44)

               Uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike koji surađuju i kod kojih je utvrđen damping uglavnom se utvrđivala na temelju domaćih prodajnih cijena prema vrsti proizvoda. Na indijskom domaćem tržištu postoji samo ograničeno tržišno natjecanje, a izvoznik koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping prodavao je samo nereprezentativne količine tijekom RIP-a na domaćem tržištu.

               (45)

               U pogledu nabave otpada od nehrđajućeg čelika od strane proizvođača izvoznika kod kojeg nije utvrđen damping, ispitni postupak je pokazao daje ovo trgovačko društvo dobilo otpad i od povezanih i od nepovezanih dobavljača, od kojih potonji predstavljaju više od 70 % dobivenih količina. Razine kupovne cijene za obje vrste nabave bile su usporedive uzimajući u obzir i vrstu otpada.

               (46)

               Kao posljedica toga, potvrđeno je utvrđivanje uobičajene vrijednost proizvođačâ izvoznikâ i odbačene su tvrdnje podnositelja pritužbe.

         3.4.2.   Za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju

               (47)

               Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, na temelju marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping. Na toj je osnovi dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja surađuju, a nisu bila uključena u uzorak, utvrđena na 24,6 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.

               (48)

               Jedan indijski proizvođač izvoznik koji surađuje je nakon objave namjere Komisije da prekine postupak zahtijevao da se njegov zahtjev za individualno ispitivanje prihvati, tvrdeći da dampinška marža objavljena za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, nije odražavala njegovu situaciju.

               (49)

               Komisija nije razmatrala zahtjev za individualno ispitivanje, jer u slučaju prekida postupka nije trebalo odlučivati o utvrđivanju marže.

         3.4.3.   Za proizvođače izvoznike koji ne surađuju

               (50)

               U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak primljenima od svih proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog uvoza iz Indije prema Eurostatovim statističkim podacima. Utvrđen je postotak suradnje od 97 %. Na temelju toga se razina suradnje smatrala visokom. Smatralo se primjerenim odrediti dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini koja odgovora prosječnoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju. Raspoložive informacije, naime, upućuju na to da su prosječne izvozne cijene indijskih izvoznika koji ne surađuju tijekom RIP-a bile u skladu s cijenama utvrđenima za proizvođače izvoznike koji surađuju. Osim toga, nema naznaka koje bi ukazivale na drukčije uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike koji ne surađuju.

               (51)

               Na temelju toga, razina dampinga na području cijele zemlje je utvrđena na 24,6 % cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno.

         4.   INDUSTRIJA UNIJE

   4.1.   Proizvodnja Unije

               (52)

               Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.

               (53)

               Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 52 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu javili tijekom postupka.

               (54)

               Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (13), odabir uzoraka je primijenjen na ispitane proizvođače iz Unije. Od 15 proizvođača iz Unije koji su dostavili podatke prije pokretanja postupka, odabran je uzorak o pet trgovačkih društava. Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (15), jedno trgovačko društvo je naknadno odlučilo ne sudjelovati u ispitnom postupku. Preostala trgovačka društva u uzorku koja surađuju predstavljala su oko 32 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a i smatralo se da su reprezentativni za industriju Unije.

         4.2.   Industrija Unije

               (55)

               Smatra se da svi poznati proizvođači iz Unije iz gornje uvodne izjave (52) čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.

         5.   ŠTETA

   5.1.   Uvodne napomene

               (56)

               Odgovarajući statistički podaci Eurostata o uvozu, zajedno s podacima dostavljenima u pritužbi i podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, uključujući provjerene odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su prilikom evaluacije odgovarajućih čimbenika štete.

               (57)

               Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka, kao što su proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost i produktivnost, temelji se na podacima industrije Unije kao cjeline.

               (58)

               Analiza štete u pogledu mikroekonomskih pokazatelja kao što su cijene transakcije, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i plaće, temelji se na podacima proizvođača iz Unije u uzorku.

               (59)

               Četiri proizvođača iz Uniju u uzorku odabrana su i u uzorak za reviziju nakon isteka antidampinških mjera primjenjivih na uvoz SSF-a podrijetlom iz Kine i Tajvana, zaključenu 7. siječnja 2012. (4). U toj je reviziji jedno drugo trgovačko društvo, koje nije uključeno u ovaj ispitni postupak, bilo uključeno u uzorak. S obzirom na to da se razmatrano razdoblje za analizu štete vremenski podudara s razdoblje revizije nakon isteka mjera, podaci za 2008.i 2009. su istovjetni, osim podataka za jedno trgovačko društvo. Objavljivanjem podataka za 2008. i 2009. mogli bi se dobiti podaci trgovačkog društva koje nije uključeno u uzorak u ovom slučaju. Stoga su mikropokazatelji kao što su zalihe, plaće, ulaganja, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, indeksirani.

         5.2.   Potrošnja u Uniji

               (60)

               Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije u Uniji navedenog u pritužbi i unakrsno uspoređena s odgovorima na upitnike o odabiru uzorka i provjerenim podacima od proizvođačâ u uzorku. Osim toga, obujam uvoza temeljen na podacima Eurostata za razmatrano razdoblje, također, su uzeti u obzir.

               (61)

               Na temelju toga, potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:

                  Tablica 1.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Potrošnja Unije (u tonama)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                           Indeks (2008. = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.

               (62)

               Ukupna potrošnja na tržištu EU-a povećala se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i 2009. došlo je do jakog pada za 16 %, navodno kao posljedica negativnih učinaka gospodarske krize na tržište na svjetskoj razini, nakon čega se potrošnja oporavila za 21 % između 2009. i 2010. te dodatno za 7 % između 2010. i RIP-a.

         5.3.   Uvoz iz Indije

               (63)

               Uvoz iz Indije u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:

                  Tablica 2.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           RIP

                           Obujam uvoza iz Indije (u tonama)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                           Indeks (2008. = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Tržišni udio

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                           Indeks (2008. = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ izvoznikâ.

               (64)

               Obujam uvoza iz Indije povećao se značajno za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast je bio najveći između 2008. i 2009. kada se uvoz naglo povećao za 30 %, a potrošnja smanjila za 16 %. U usporedbi s prethodnom godinom, indijski uvoz se stalno povećavao tijekom 2010. (+ 16 %) i tijekom RIP-a (+ 10 %).

         5.4.   Cijene uvoza i sniženje cijena

      Tablica 3.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

               Indeks (2008. = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ iz EU- u uzorku.

               (65)

               Prosječna uvozna cijena iz Indije smanjila se ukupno za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. To objašnjava povećanje tržišnog udjela Indije s 12,1 % na 18,3 % tijekom istog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2008. i 2009., kada su indijski izvoznici dobili više od 6 postotnih bodova tržišnog udjela.

               (66)

               Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz Indije, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carine i troškove nakon uvoza.

               (67)

               Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je sniženje cijena u rasponu od 3 % do 13 %. Trebalo bi napomenuti u ovom pogledu da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, imao najveću maržu sniženja cijena.

         5.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

               (68)

               U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja utvrđenih za industriju Unije tijekom razmatranog razdoblja.

         5.5.1.   Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta

      Tablica 4.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Obujam proizvodnje (u tonama)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

               Indeks (2008. = 100)

               100

               81

               89

               75

               Proizvodni kapacitet (u tonama)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

               Indeks (2008. = 100)

               100

               90

               92

               79

               Iskorištenost kapaciteta

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

               Indeks (2008. = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Izvor: ukupna industrija Unije.

               (69)

               Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja značajno smanjila za 25 % tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s padom potražnje, proizvodnja se naglo smanjila 2009. za 19 % nakon čega se oporavila 2010. za oko 10 %. Iako se potrošnja Unije povećala za 7 %, proizvodnja Unije se tijekom RIP-a ponovno smanjila za otprilike 17 % u usporedbi s prethodnom godinom.

               (70)

               Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za otprilike 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta, također, se smanjila tijekom razmatranog razdoblja i stalno se zadržavala ispod razine od 50 %.

         5.5.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

      Tablica 5.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Obujam prodaje (u tonama)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

               Indeks (2008. = 100)

               100

               80

               82

               86

               Tržišni udio

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

               Indeks (2008. = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Izvor: ukupna industrija Unije

               (71)

               U kontekstu povećanja potrošnje (+ 9 %), obujam prodaje istovjetnog proizvoda prodan prvom nezavisnom kupcu u Uniji smanjio se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je tržišni udio pao s 46,5 % 2008. na 36,6 % tijekom RIP-a. Nakon snažnog pada 2009. (- 20 %), obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a.

         5.5.3.   Rast

               (72)

               Potrošnja Unije povećala se između 2008. i RIP-a za 9 %. Međutim, obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije smanjili su se tijekom tog razdoblja za 14 %, odnosno 21 %. Istodobno se uvoz iz Indije značajno povećao za 65 %.

         5.5.4.   Zaposlenost

      Tablica 6.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Broj zaposlenika

               1 007

               863

               821

               761

               Indeks (2008. = 100)

               100

               86

               82

               76

               Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
               Indeks (2008. = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Izvor: ukupna industrija Unije

               (73)

               Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika smanjio se u skladu s tim za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i RIP-a troškovi rada po zaposleniku su povećani za 6 %.

               (74)

               Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po osobi zaposlenoj po godini, blago se smanjila za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Dosegla je najnižu razinu 2009., nakon čega se počela oporavljati prema RIP-u.

         5.5.5.   Prosječne jedinične cijene u Uniji

      Tablica 7.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce (eura po toni)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

               Indeks (2008. = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Izvor: odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.

               (75)

               Prosječne prodajne cijene su se smanjile za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije je 2009. bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene za 36 % u kontekstu gospodarskog pada i velikog smanjenja uvoznih cijena iz Indije (- 21 %). Prodajne cijene industrije Unije su se ponovno oporavile tijekom 2010. i RIP-a.

               (76)

               Ispitni postupak je pokazao da je smanjenje prodajnih cijena 2009. odražavalo smanjenje troškova koji su pali za 18 % u usporedbi s razinama iz 2008. Ovo smanjenje troškova uglavnom je bilo posljedica smanjenja cijena sirovina, posebno cijena nikla koji ima nestabilnu dinamiku cijena. Međutim, industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza 2009.

         5.5.6.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

      Tablica 8.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
               Indeks (2008. = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Novčani tok
               Indeks (2008. = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               – 171

               Ulaganja (EUR)
               Indeks (2008. = 100)

               100

               29

               59

               6

               Povrat ulaganja
               Indeks (2008. = 100)

               – 100

               – 284

               –59

               –28

                  Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.

               (77)

               Ispitni postupak je pokazao da, čak i ako je smanjenje prodajnih cijena djelomično odražavalo smanjenje troškova, cijena industrije Unije bila je pod pritiskom uvoza SSF-a iz Indije. Profitabilnost industrije Unije je bila negativna od početka razmatranog razdoblja. Posebno je 2009. industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza. To je dovelo do značajnog pogoršanja profitabilnost te godine. Međutim, profitabilnost se poboljšala 2010. i tijekom RIP-a, no još je uvijek ostala negativna.

               (78)

               Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, slijedio je sličan trend kao i profitabilnost. Najnižu je razinu dosegao 2009., nakon koje je zabilježen rast te je postao pozitivan tijekom RIP-a.

               (79)

               Nakon ulaganja 2008. u proizvodnju SSF-a, ulaganja su se smanjila za oko 94 % tijekom razmatranog razdoblja. Povrat ulaganja je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja i uvijek je bio negativan.

               (80)

               Razvoj profitabilnosti, novčanog toka i niska razina ulaganja ukazuje na činjenicu da su se proizvođači iz Unije mogli suočiti s poteškoćama prilikom prikupljanja kapitala.

         5.5.7.   Zalihe

      Tablica 9.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Završne zalihe industrije Unije

                  Indeks (2008. = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.

               (81)

               Razina zaliha industrije Unije u uzorku se povećala za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Razina završnih zaliha 2009. se smanjila za 8 %. Nakon toga se 2010. se povećala za 8 % i za 3 % tijekom RIP-a.

         5.5.8.   Visina st marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga

               (82)

               Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Slijedom toga, dampinški uvoz je činio 13 % ukupnog obujma SSF-a izvezenog iz Indije u Uniju. S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Indije, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije može se smatrati zanemarivim.

         5.6.   Zaključak o šteti

               (83)

               Ispitni postupak je pokazao da se većina pokazatelja štete, kao što su proizvodnja (– 25 %), iskorištenost kapaciteta (– 6 %), obujam prodaje (– 14 %), tržišni udio (– 21 %) i zaposlenost (– 24 %) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. U kontekstu sve veće potrošnje, obujam prodaje i tržišni udio zabilježili su pad. Obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a u usporedbi s 2009. Međutim, industrija Unije nije mogla vratiti svoj izgubljeni tržišni udio s obzirom na širenje indijskog uvoza koji se stalno povećavao tijekom razmatranog razdoblja po cijenama koje se stalno snižavale cijene industrije Unije.

               (84)

               Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala bila narušena.

               (85)

               Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

         6.   UZROČNOST

   6.1.   Uvod

               (86)

               Ispitano je, u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, je li dampinški uvoz podrijetlom iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.

               (87)

               Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, navedenog u uvodnim izjavama (40) i (41), koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Stoga je samo 13 % indijskog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a ostvareno po dampinškim cijenama. Taj dampinški uvoz je tijekom RIP-a imao tržišni udio od 2 %.

         6.2.   Učinak dampinškog uvoza

               (88)

               Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 14 %, a tržišni udio pao za 21 %.

               (89)

               U pogledu cijena, utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene dampinškog uvoza snižavale prosječne prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Međutim, bile su oko 12 % više od cijena indijskog trgovačkog društva kod kojeg nije utvrđen damping.

               (90)

               Na temelju gore navedenog se smatra da je ograničeni obujam dampinškog uvoza iz Indije, koji je imao veće cijene od nedampinškog uvoza, mogao imao samo vrlo ograničenu ulogu, ako ikakvu, u pogoršanju stanje industrije Unije.

         6.3.   Učinak ostalih čimbenika

   6.3.1.   Nedampinški uvoz iz Indije

               (91)

               Ukupni obujam uvoza iz Indije značajno se povećao za 65 % tijekom razmatranog razdoblja, povećavši njegov tržišni udio s 12,1 % na 18,3 %. Međutim, kako je gore objašnjeno, nedampinški uvoz je predstavljao 87 % ukupnog obujma indijskog izvoza tijekom RIP-a, što odgovara tržišnom udjelu od 15 % tijekom RIP-a, za razliku od tržišnog udjela od 2 % dampinškog uvoza iz Indije u istom razdoblju.

               (92)

               Cijene uvoza iz Indije ukupno su se smanjile za 9 % u razmatranom razdoblju, pri čemu su uvijek bile niže od uvoznih cijena iz ostatka svijeta i prodajnih cijena industrije Unije. Međutim, treba napomenuti da je utvrđeno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (89), da su prosječne cijene nedampinškog uvoza snižavale cijene industrije Unije više od cijena dampinškog uvoza.

         6.3.2.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

      Tablica 10.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u tonama

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

               Indeks (2008. = 100)

               100

               75

               109

               118

               Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

               Indeks (2008. = 100)

               100

               90

               107

               109

               Prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja u eurima po toni

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

               Indeks (2008. = 100)

               100

               97

               95

               97

               Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               Tržišni udio uvoza iz Malezije

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               Prosječna cijena uvoza iz Malezije u eurima po toni

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               Obujam uvoza s Filipina (u tonama)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               Tržišni udio uvoza s Filipina

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               Prosječna cijena uvoza s Filipina u eurima po toni

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               Obujam uvoza iz Narodne Republike Kine (u tonama)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               Tržišni udio uvoza iz Narodne Republike Kine

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               Prosječna cijena uvoza iz Narodne Republike Kine u eurima po toni

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               Obujam uvoza s Tajvana (u tonama)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               Tržišni udio uvoza iz Tajvana

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               Prosječna cijena uvoza s Tajvana u eurima po toni

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Izvor: Eurostat

               (93)

               Prema podacima Eurostata, obujam uvoza SSF-a u Uniju podrijetlom iz ostalih trećih zemalja povećao se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno su se prosječne uvozne cijene smanjile za oko 3 % tijekom razmatranog razdoblja, a njihov tržišni udio se povećao za otprilike 9 %.

               (94)

               Antidampinške mjere na snazi na uvoz SSF-a iz Narodne Republike Kine i Tajvana uvedene su 19. studenoga 2005. Unatoč mjerama se uvoz iz te dvije zemlje značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, iako su tržišni udjeli ostali prilično skromni, na 2,5 % odnosno 5,1 % tijekom RIP-a. Ostali glavni izvori uvoza su Filipini i Malezija. Posebno se uvoz s Filipina značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, povećavši svoj tržišni udio s 5,8 % 2008. na 13,8 % tijekom RIP-a.

               (95)

               U Maleziji se uvoz smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, no još uvijek je imao tržišni udio od 7,6 % tijekom RIP-a. Obujam uvoza s Filipina povećao se značajno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, kako se pokazalo tijekom ispitnog postupka, prosječna uvozna cijena s Filipina je bila puno viša, odnosno oko 20 % viša od prosječne cijene indijskog SSF-a.

               (96)

               U pogledu uvoznih cijena, ukupne prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja ostale su relativno stabilne tijekom razmatranog razdoblja i uvijek su bile iznad prosječnih prodajnih cijena industrije Unije i prosječnih uvoznih cijena iz Indije.

               (97)

               Na temelju navedenog, zaključeno je da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

         6.3.3.   Gospodarska kriza

               (98)

               Gospodarska kriza djelomično objašnjava smanjenje potrošnje Unije 2009. Međutim, treba napomenuti da unatoč smanjenju potrošnje od 16 % 2009., obujam indijskog uvoza se povećao za 30 %.

               (99)

               Potrošnja Unije se 2010. i tijekom RIP-a povećavala u skladu s općih gospodarskim oporavkom. Međutim, obujam prodaje industrije Unije povećao se slabo, za 3 % 2010. i 4,7 % tijekom RIP-a. To je uspoređeno s godišnjim povećanjem indijskog uvoza za 16 % odnosno 10 %.

               (100)

               U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina uvoza iz Indije, industrija Unije mogla je naići na poteškoće prilikom suočavanja sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta koju je zabilježila. Međutim, jeftini indijski uvoz, kod kojeg je utvrđeno da većina nije bila dampinška, pojačao je učinak gospodarskog pada te čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se mogla oporaviti i vratiti tržišni udio izgubljen u koristi indijskog uvoza.

               (101)

               Stoga, iako je gospodarska kriza 2008.-2009. mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ne može se smatrati da imala materijalni učinak na štetno stanje industrije Unije.

         6.3.4.   Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku

      Tablica 12.

               2008.

               2009.

               2010.

               RIP

               Izvozna prodaja u tonama

               967

               689

               933

               884

               Indeks (2008. = 100)

               100

               71

               97

               91

               Jedinična prodajna cijena u eurima

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

               Indeks (2008. = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.

               (102)

               Tijekom razmatranog razdoblja se obujam izvozne prodaje industrije Unije u uzorku smanjio za 9 %, a prosječna prodajna cijena za 10 %. Iako se ne može isključiti da je negativni trend realizacije izvoza mogao imati daljnji negativni učinak na industriju Unije, smatra se da, s obzirom na mali obujam izvoza u odnosu na prodaju na tržištu Unije, taj učinak nije bio materijalan u pogledu utvrđene štete.

         6.4.   Zaključak o uzročnosti

               (103)

               Gornja analiza je pokazala bitno povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog uvoza podrijetlom iz Indije tijekom razmatranog razdoblja. Također je utvrđeno da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije.

               (104)

               Međutim, s obzirom na nalaz da najveći indijski proizvođač izvoznik, koji je predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a nije izvozio SSF u Uniju po dampinškim cijenama, smatra se da se uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza, koji čini samo 13 % ukupne količine izvezene iz Indije, i štete koju je industrija Unije pretrpjela ne može dostatno utvrditi. Naime, ne može se tvrditi da je dampinški indijski izvoz, s obzirom na njegov ograničeni obujam i vrlo ograničeni tržišni udio (2 %) i činjenicu da su njegove cijene u prosjeku bile 12 % više od cijena nedampinškog uvoza, prouzročio štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

               (105)

               Analiza ostalih poznatih čimbenika, koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije, uključujući nedampinški uvoz, uvoz iz ostalih trećih zemalja, gospodarsku krizu i realizaciju izvoza industrije Unije u uzorku, pokazala je da se čini kako je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica učinka nedampinškog uvoza iz Indije koji je predstavljao 87 % cjelokupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a i koji je ostvaren po značajno nižim cijenama od dampinškog uvoza.

         7.   PREKID ANTIDAMPINŠKOG POSTUPKA

               (106)

               Zbog izostanka materijalne uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, smatra se da su antidampinške mjere nepotrebne i stoga bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti u skladu s člankom 9. stavkom 2. Osnovne uredbe.

               (107)

               Podnositelj pritužbe i sve ostale zainteresirane stranke obaviještene su na odgovarajući način i dana im je mogućnost da iznesu svoje komentare. Primljeni komentari nisu promijenili zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, podrijetlom iz Indije.
   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2012.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

      (2)  SL C 142, 13.5.2011., str. 30.

      (3)  SL C 142, 13.5.2011., str. 36.

      (4)  SL L 5, 7.1.2012., str. 1.


title: 93/239/EEZ: Oduka Vijeća od 15. ožujka 1993. o sklapanju Sporazuma u obliku razmjena pisama između Europske ekonomske zajednice, s jedne strane, i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške i Kraljevine Švedske, s druge strane, o privremenoj primjeni Sporazuma o određenim dogovorima u području poljoprivrede koji su navedene stranke potpisale u Portu 2. svibnja 1992.

text:
               02/Sv. 019

               HR

               Službeni list Europske unije

               17

         31993D0239

               L 109/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.03.1993.

      ODUKA VIJEĆA

   od 15. ožujka 1993.
   o sklapanju Sporazuma u obliku razmjena pisama između Europske ekonomske zajednice, s jedne strane, i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške i Kraljevine Švedske, s druge strane, o privremenoj primjeni Sporazuma o određenim dogovorima u području poljoprivrede koji su navedene stranke potpisale u Portu 2. svibnja 1992.
   (93/239/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 113.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da se tijekom rasprave o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (EGP), nakon odluke Švicarske Konfederacije da ne ratificira taj Sporazum, pokazalo mogućim voditi pregovore o Sporazumima u obliku razmjene pisama između Europske ekonomske zajednice, s jedne strane, i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške i Kraljevine Švedske, s druge strane, o privremenoj primjeni, od 15. travnja 1993., dvostranih sporazuma o određenim dogovorima u području poljoprivrede, koje su ove stranke potpisale u Portu 2. svibnja 1992.;
   budući da se Sporazumi u obliku razmjene pisama odnose na članak 15. Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske ekonomske zajednice i svake od tih država;
   budući da je potrebno odobriti dotične Sporazume,
   ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Ovim Zajednica odobrava Sporazume u obliku razmjene pisama između Europske ekonomske zajednice, s jedne strane, i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške i Kraljevine Švedske, s druge strane, o privremenoj primjeni, od 15. travnja 1993., dvostranih sporazuma o određenim dogovorima u području poljoprivrede, koje su ove stranke potpisale u Portu 2. svibnja 1992. (1).
   Tekstovi Sporazuma priloženi su ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ovim se predsjednik Vijeća ovlašćuje odrediti osobu ovlaštenu potpisati Sporazume kako bi oni obvezivali Zajednicu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. ožujka 1993.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. JELVED

      (1)  SL L 109, 1.5.1993., str. 2., 18., 32., 43. i 59.


title: Odluka Vijeća od 12. lipnja 2014. o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Litvu i Maltu

text:
               14.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 182/14

         ODLUKA VIJEĆA
   od 12. lipnja 2014.
   o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Litvu i Maltu
   2014/C 182/03
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2062/94 od 18. srpnja 1994. o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (1), a posebno njezin članak 8.,
   uzimajući u obzir popise kandidata koje su Vijeću predale vlade država članica i organizacije zaposlenika i poslodavaca,
   uzimajući u obzir popise članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu,
   budući da:

               (1)

               Odlukom od 2. prosinca 2013. (2) Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje koje završava 7. studenoga 2016.

               (2)

               Organizacija zaposlenika ETUC i organizacija poslodavaca BUSINESSEUROPE predložile su kandidate za nekoliko mjesta koja treba popuniti,

         DONIJELO JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Članovima i zamjenicima članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje koje završava 7. studenoga 2016. imenuju se:
   II.   PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA ZAPOSLENIKA

               Država

               Član

               Zamjenik

               Litva

               gđa Inga RUGINIENĖ

               g. Petras GRĖBLIAUSKAS

   III.   PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA POSLODAVACA

               Država

               Član

               Zamjenik

               Litva

               g. Vaidotas LEVICKIS

               g. Jonas GUZAVIČIUS

               Malta

               g. Andrew Agius MUSCAT

               g. John SCICLUNA

         Članak 2.
   Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće će imenovati kasnije.
   Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

      Sastavljeno u Luxembourgu 12. lipnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Y. MANIATIS

      (1)  SL L 216, 20.8.1994., str. 1.

      (2)  Odluka Vijeća od 2. prosinca 2013. o imenovanju članova i zamjenika članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (SL C 360, 10.12.2013., str. 8.).


Važna pravna obavijest

|

2013/361/EU: Odluka Europske središnje banke od 21. lipnja 2013. (ESB/2013/19)

Službeni list L 187  06/07/2013 Str. 0023 - 0024

		Odluka Europske središnje bankeod 21. lipnja 2013.(ESB/2013/19)(2013/361/EU)Ovaj će dokument biti objavljen u Posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.--------------------------------------------------


title: 2008/936/EZ: Odluka Vijeća od 15. rujna 2008. o potpisivanju i sklapanju Protokola uz Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim stvarima između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane, da bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji

text:
               11/Sv. 068

               HR

               Službeni list Europske unije

               135

         32008D0936(01)

               L 341/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.09.2008.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 15. rujna 2008.
   o potpisivanju i sklapanju Protokola uz Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim stvarima između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane, da bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji
   (2008/936/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno članak 133., u vezi s njegovim člankom 300. stavkom 2. prvim podstavkom prvom rečenicom i člankom 300. stavkom 3. prvim podstavkom,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju Bugarske i Rumunjske, a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 23. listopada 2006. ovlastilo Komisiju da u ime Zajednice i njezinih država članica otvori pregovore s Republikom Albanijom s ciljem sklapanja Protokola uz Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim stvarima između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane, da bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji.

               (2)

               Ti su pregovori uspješno dovršeni i Protokol je parafiran 7. siječnja 2008. Protokol bi trebalo sklopiti u ime Zajednice,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Protokol uz Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim stvarima između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane, da bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji odobrava se u ime Europske zajednice.
   Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća ovim se ovlašćuje imenovati osobu(-e) ovlaštenu(-e) za potpisivanje Protokola u ime Europske zajednice.
   Članak 3.
   Predsjednik Vijeća u ime Europske zajednice polaže instrumente o odobrenju predviđene člankom 11. Protokola.
   Članak 4.
   Protokol se privremeno primjenjuje s učinkom od 1. siječnja 2007.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. rujna 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. KOUCHNER


title: Odluka Vijeća 2008/101/ZVSP od 28. siječnja 2008. o pokretanju vojne operacije Europske unije u Republici Čadu i u Srednjoafričkoj Republici (Operacija EUFOR Tchad/RCA)

text:
               18/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               39

         32008D0101

               L 034/39

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.01.2008.

      ODLUKA VIJEĆA 2008/101/ZVSP
   od 28. siječnja 2008.
   o pokretanju vojne operacije Europske unije u Republici Čadu i u Srednjoafričkoj Republici (Operacija EUFOR Tchad/RCA)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 17. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2007/677/ZVSP od 15. listopada 2007. o vojnoj operaciji Europske unije u Republici Čadu i u Srednjoafričkoj Republici (1) (Operacija EUFOR Tchad/RCA), a posebno njezin članak 5.,
   budući da:

               (1)

               Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda jednoglasno je 25. rujna 2007. donijelo Rezoluciju 1778 (2007) kojom se odobrava osnivanje Misije UN-a u Srednjoafričkoj Republici i Čadu (MINURCAT) i kojom se ovlašćuje EU da u tim zemljama vodi operaciju u razdoblju od 12 mjeseci od izjave o početnoj operativnoj sposobnosti.

               (2)

               Vlasti Čada i Srednjoafričke Republike, izjavama od 25. listopada 2007., odnosno, od 16. listopada 2007., pozdravljaju moguću vojnu prisutnost EU-a u njihovim zemljama.

               (3)

               U skladu s člankom 6. Protokola o stajalištu Danske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i mjera Europske unije koji imaju uključuju obranu te stoga ne sudjeluje u financiranju operacije,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Odobrava se plan operacije.
   Članak 2.
   Odobravaju se pravila o korištenju oružanih snaga.
   Članak 3.
   Dana 28. siječnja 2008. počinje Vojna operacija EU-a u Republici Čadu i u Srednjoafričkoj Republici (Operacija EUFOR Tchad/RCA).
   Članak 4.
   Zapovjednik operacije EU-a ovlašćuje se za neposredno izdavanje zapovijedi o akcijskim mjerama (ACTORD), s ciljem razmještanja snaga i početka misije.
   Članak 5.
   Ova Odluka proizvodi učinke na dan donošenja.
   Članak 6.
   Ova se odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. RUPEL

      (1)  SL L 279, 23.10.2007., str. 21.


title: 2008/645/EZ: Odluka Vijeća od 15. srpnja 2008. o izmjeni Odluke 97/126/EZ o sklapanju sporazuma između Europske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske te lokalne vlade Farskih otoka, s druge strane

text:
               02/Sv. 019

               HR

               Službeni list Europske unije

               272

         32008D0645

               L 212/3

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.07.2008.

      ODLUKA VIJEĆA

   od 15. srpnja 2008.
   o izmjeni Odluke 97/126/EZ o sklapanju sporazuma između Europske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske te lokalne vlade Farskih otoka, s druge strane
   (2008/645/EZ)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 133. zajedno s prvom rečenicom članka 300. stavka 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da:

               (1)

               Odluka Vijeća 97/126/EZ od 6. prosinca 1996. (1) o sklapanju sporazuma između Europske zajednice, s jedne strane, i vlade Danske i lokalne vlade Farskih otoka, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”).

               (2)

               U skladu s člankom 31. Sporazuma, osnovan je Zajednički odbor koji je nadležan za upravljanje Sporazumom i koji osigurava njegovu pravilnu primjenu. S tim ciljem, Odbor daje preporuke i donosi odluke, koje ugovorne stranke primjenjuju u skladu s vlastitim propisima. U tu svrhu, treba se izričito navesti u Odluci 97/126/EZ da je Komisija ovlaštena donositi detaljna provedbena pravila kada je to potrebno.

               (3)

               Mjere potrebne za provedbu preporuka i odluka Zajedničkog odbora osnovanog člankom 31. Sporazuma treba donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2).

               (4)

               Odluku 97/126/EZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti,

         ODLUČILO JE:
   Članak 1.
   Odluci 97/126/EZ dodaju se sljedeći članci:

      „Članak 3.
      Komisija, kada je to potrebno, donosi detaljna pravila za provedbu preporuka i odluka Zajedničkog odbora osnovanog člankom 31. Sporazuma, u skladu s postupkom utvrđenim člankom 4. stavkom 2.ove Odluke.
      Članak 4.
      1.   Komisiji pomaže Upravljački odbor za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta koji je osnovan člankom 195. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (3).
      2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiju (4).
      Razdoblje utvrđeno u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ iznosi mjesec dana.

   Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. BARNIER

      (1)  SL L 53, 22.2.1997., str. 1.

      (2)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

      (3)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 510/2008 (SL L 149, 7.6.2008., str. 61.).

      (4)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).”