title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/1089 оd 16. lipnja 2017. o izmjeni Priloga II. Odluci 2006/766/EZ u pogledu uključivanja bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije i Republike Kiribatija na popis trećih zemalja i državnih područja iz kojih je dopušten uvoz određenih proizvoda ribarstva namijenjenih prehrani ljudi (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4049) (Tekst značajan za EGP. )

text:
                  20.6.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 156/34

            PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/1089
      оd 16. lipnja 2017.
      o izmjeni Priloga II. Odluci 2006/766/EZ u pogledu uključivanja bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije i Republike Kiribatija na popis trećih zemalja i državnih područja iz kojih je dopušten uvoz određenih proizvoda ribarstva namijenjenih prehrani ljudi

            (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4049)

      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 11. stavak 1.,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom (EZ) br. 854/2004 utvrđuju se posebna pravila za organizaciju službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla. Uredbom se posebice utvrđuje da se proizvodi životinjskog podrijetla smiju uvoziti samo iz treće zemlje ili dijela treće zemlje koji se nalazi na popisu sastavljenom u skladu s tom uredbom.

                  (2)

                  Uredbom (EZ) br. 854/2004 isto tako se predviđa da se tijekom sastavljanja i ažuriranja tih popisa trebaju uzeti u obzir kontrole Unije u trećim zemljama i jamstva nadležnih tijela trećih zemalja u odnosu na usklađenost ili istovjetnost s propisima Unije o hrani i hrani za životinje te pravilima o zdravlju životinja utvrđenih Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

                  (3)

                  U Odluci Komisije 2006/766/EZ (3) navode se one treće zemlje koje ispunjavaju kriterije iz Uredbe (EZ) br. 854/2004 i koje prema tome mogu jamčiti da ti proizvodi ispunjavaju sanitarne uvjete propisane zakonodavstvom Unije u cilju zaštite zdravlja potrošača te se u skladu s tim mogu izvoziti u Uniju. U Prilogu II. toj odluci posebno se navodi popis trećih zemalja i državnih područja iz kojih je dopušten uvoz proizvoda ribarstva namijenjenih prehrani ljudi u Uniju. Na tom se popisu navode i ograničenja u pogledu tog uvoza iz određenih trećih zemalja.

                  (4)

                  Nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije i Gruzije zatražila su od Komisije odobrenje za uvoz proizvoda ribarstva u Uniju. U bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji i Gruziji provedene su kontrole Unije kojima se pokazuje da nadležna tijela pružaju odgovarajuća jamstva kako je navedeno u članku 48. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 882/2004. Na temelju dostupnih informacija i jamstava bivša jugoslavenska republika Makedonija i Gruzija mogu se uvrstiti na popis iz Priloga II. Odluci 2006/766/EZ za proizvode ribarstva.

                  (5)

                  Nadležna tijela Republike Kiribatija zatražila su od Komisije odobrenje za uvoz proizvoda ribarstva u Uniju. Nadležna tijela Republike Kiribatija pružila su pisana jamstva koja se smatraju odgovarajućima kako je navedeno u članku 48. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 882/2004. Na temelju dostupnih informacija i navedenih jamstava Republika Kiribati može se uvrstiti na popis iz Priloga II. Odluci 2006/766/EZ za proizvode ribarstva.

                  (6)

                  Odluku 2006/766/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (7)

                  Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

            DONIJELA JE OVU ODLUKU:
      Članak 1.
      U Prilogu II. Odluci 2006/766/EZ dodaju se sljedeći unosi:

                  1.

                  između unosa za Grenadu i unosa za Ganu:

                              „GE

                              Gruzija”

                  2.

                  između unosa za Keniju i unosa za Južnu Koreju:

                              „KI

                              Republika Kiribati”

                  3.

                  između unosa za Madagaskar i unosa za Mjanmar:

                              „MK

                              bivša jugoslavenska republika Makedonija (*1)

            Članak 2.
      Ova je Odluka upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2017.

               Za Komisiju

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Član Komisije

         (1)  SL L 139, 30.4.2004., str. 206.

         (2)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

         (3)  Odluka Komisije 2006/766/EZ od 6. studenoga 2006. o utvrđivanju popisa trećih zemalja i državnih područja iz kojih je dozvoljen uvoz školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka, morskih puževa i proizvoda ribarstva (SL L 320, 18.11.2006., str. 53.).

         (*1)  Bivša jugoslavenska republika Makedonija: konačna nomenklatura za tu zemlju dogovorit će se nakon trenutačnih pregovora na razini UN-a.”


title: 2013/292/EU: Provedbena odluka Komisije od 14. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2007/777/EZ o provozu određenih mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva za prehranu ljudi iz Bosne i Hercegovine (priopćena pod brojem dokumenta C(2013) 3484)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 072

               HR

               Službeni list Europske unije

               170

         32013D0292

               L 164/27

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               14.06.2013.

      PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

   od 14. lipnja 2013.
   o izmjeni Odluke 2007/777/EZ o provozu određenih mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva za prehranu ljudi iz Bosne i Hercegovine
   (priopćena pod brojem dokumenta C(2013) 3484)
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/292/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno treću alineju stavka 5. njezinoga članka 8., članak 9. stavak 2. točku (b) i članak 9. stavak 4. točku (c),
   budući da:

               (1)

               Odlukom Komisije 2007/777/EZ (2) utvrđeni su uvjeti za zdravlje životinja i javno zdravlje te obrasci certifikata za uvoz iz trećih zemalja određenih mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva za prehranu ljudi.

               (2)

               Zbog geografskog položaja i potrebe zadržavanja pristupa hrvatskoj luci Ploče nakon pristupanja Hrvatske Uniji, potrebno je utvrditi posebne uvjete za provoz preko Unije pošiljaka mesnih proizvoda iz Bosne i Hercegovine u treće zemlje.

               (3)

               U Odluci Komisije 2009/821/EZ (3) sastavljen je popis odobrenih graničnih inspekcijskih postaja, utvrđena su određena pravila o pregledima koje provode veterinarski stručnjaci Komisije te su utvrđene veterinarske jedinice u okviru Tracesa. S obzirom da je režim za provoz preko Unije pošiljaka mesnih proizvoda iz Bosne i Hercegovine u treće zemlje moguć samo pristupom preko hrvatskih graničnih inspekcijskih postaja Nova Sela i Ploče, potrebno je uvrstiti te granične inspekcijske postaje na popis naveden u Prilogu I. Odluci 2009/821/EZ čim se ispune tehnički uvjeti za njihovo odobrenje.

               (4)

               Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Umeće se sljedeći članak 6.a u Odluku 2007/777/EZ:

      „Članak 6.a
      Izuzeće u vezi s provozom kroz Hrvatsku pošiljaka iz Bosne i Hercegovine namijenjenih trećim zemljama
      1.   Odstupajući od članka 5., dozvoljava se izravan provoz cestom preko Unije između granične inspekcijske postaje Nova Sela i granične inspekcijske postaje Ploče pošiljaka iz Bosne i Hercegovine namijenjenih trećim zemljama pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

                  (a)

                  pošiljka je zapečaćena plombom sa serijskim brojem na graničnoj inspekcijskoj postaji unosa u Uniju od strane službenog veterinara na graničnoj inspekcijskoj postaji ulaska;

                  (b)

                  dokumenti koji prate pošiljku prema članku 7. Direktive 97/78/EZ, ovjereni su sa „SAMO ZA PROVOZ U TREĆE ZEMLJE PREKO EU” na svakoj stranici od strane službenog veterinara na graničnoj inspekcijskoj postaji ulaska;

                  (c)

                  ispunjeni su postupovni uvjeti predviđeni člankom 11. Direktive 97/78/EZ;

                  (d)

                  pošiljka je certificirana kao prihvatljiva za provoz Zajedničkim veterinarskim dokumentom o ulasku prema članku 2. stavku 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 136/2004 (4), od strane službenog veterinara na graničnoj inspekcijskoj postaji ulaska.

            2.   Nije dozvoljen istovar ili skladištenje takvih pošiljaka u Uniji, kako je navedeno u članku 12. stavku 4. ili u članku 13. Direktive 97/78/EZ.
      3.   Nadležno tijelo dužno je provoditi redovite provjere i osiguravati da broj pošiljaka i količina proizvoda koji odlaze iz Unije odgovaraju broju i količinama koje ulaze u Uniju.

   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. lipnja 2013.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

      (2)  SL L 312, 30.11.2007., str. 49.

      (3)  SL L 296, 12.11.2009., str. 1.

      (4)  SL L 21, 28.1.2004., str. 11.”


title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/820 оd 22. svibnja 2015. o izmjeni Provedbene odluke 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3373) (Tekst značajan za EGP)

text:
               27.5.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 129/41

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/820
   оd 22. svibnja 2015.
   o izmjeni Provedbene odluke 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 3373)

   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (3), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama. U Prilogu toj Odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u tim državama članicama razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju. Taj popis uključuje određena područja u Estoniji, Italiji, Latviji, Litvi i Poljskoj.

               (2)

               Od ožujka do svibnja 2015. prijavljena su tri slučaja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Poljskoj (u Narewka gmina) i u Estoniji (u Rannu valdu i u Viljandi valdu) na ograničenom području navedenom u dijelu I. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU.

               (3)

               U procjeni rizika koji predstavlja situacija u pogledu zdravlja životinja u Poljskoj i Estoniji potrebno je uzeti u obzir razvoj trenutačne epidemiološke situacije. Kako bi se usmjerile mjere kontrole zdravlja životinja, spriječilo širenje afričke svinjske kuge i nepotrebno ometanje trgovine u Uniji te izbjeglo da treće zemlje uvedu neopravdane prepreke trgovini, popis Unije koji sadržava područja obuhvaćena mjerama kontrole zdravlja životinja utvrđen u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU potrebno je izmijeniti kako bi se uzela u obzir sadašnja situacija zdravlja životinja u pogledu te bolesti u Poljskoj i Estoniji.

               (4)

               Provedbenu odluku 2014/709/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.
   Članak 2.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2015.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

      (2)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

      (3)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

      (4)  Provedbena odluka Komisije 2014/709/EU od 9. listopada 2014. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke 2014/178/EU (SL L 295, 11.10.2014., str. 63.).

      PRILOG

            „PRILOG
            DIO I.
            1.   Estonija

            Sljedeća područja u Estoniji:

                        —

                        Põlvamaa maakond,

                        —

                        Jõgeva maakond,

                        —

                        Alatskivi vald,

                        —

                        Häädemeeste vald,

                        —

                        Haaslava vald,

                        —

                        Imavere vald,

                        —

                        Kambja vald,

                        —

                        Kõpu vald,

                        —

                        Laekvere vald,

                        —

                        Laeva vald,

                        —

                        Lasva vald,

                        —

                        Luunja vald,

                        —

                        Mäksa vald,

                        —

                        Meeksi vald,

                        —

                        Meremäe vald,

                        —

                        Nõo vald,

                        —

                        Paikuse vald,

                        —

                        Peipsiääre vald,

                        —

                        Piirissaare vald,

                        —

                        Rägavere vald,

                        —

                        Saarde vald,

                        —

                        Sõmeru vald,

                        —

                        Surju vald,

                        —

                        Tahkuranna vald,

                        —

                        Tähtvere vald,

                        —

                        Tartu vald,

                        —

                        Tori vald,

                        —

                        Türi vald,

                        —

                        Ülenurme vald,

                        —

                        Vändra vald,

                        —

                        Vara vald,

                        —

                        Vastseliina vald,

                        —

                        Vinni vald,

                        —

                        Viru-Nigula vald,

                        —

                        Võnnu vald,

                        —

                        Võru vald,

                        —

                        Kunda linn,

                        —

                        Tartu linn,

                        —

                        Vändra linn,

                        —

                        Võhma linn,

                        —

                        Võru linn.

                  2.   Latvija

            Sljedeća područja u Latviji:

                        —

                        Aizkraukles novads,

                        —

                        u Alūksnes novads, Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes i Liepnas pagasts,

                        —

                        u Krimuldas novads, Krimuldas pagasts,

                        —

                        Amatas novads,

                        —

                        u Apes novads, Virešu pagasts,

                        —

                        Baltinavas novads,

                        —

                        Balvu novads,

                        —

                        Cēsu novads,

                        —

                        Gulbenes novads,

                        —

                        Ikšķiles novads,

                        —

                        Inčukalna novads,

                        —

                        Jaunjelgavas novads,

                        —

                        Jaunpiepalgas novads,

                        —

                        Ķeguma novads,

                        —

                        Lielvārdes novads,

                        —

                        Līgatnes novads,

                        —

                        Mālpils novads,

                        —

                        Neretas novads,

                        —

                        Ogres novads,

                        —

                        Priekuļu novads,

                        —

                        Raunas novads,

                        —

                        Ropažu novads,

                        —

                        Rugāju novads,

                        —

                        Salas novads,

                        —

                        Sējas novads,

                        —

                        Siguldas novads,

                        —

                        Skrīveru novads,

                        —

                        Smiltenes novads,

                        —

                        Vecpiebalgas novads,

                        —

                        Vecumnieku novads,

                        —

                        Viesītes novads,

                        —

                        Viļakas novads.

                  3.   Litva

            Sljedeća područja u Litvi:

                        —

                        u Kėdainiai rajono savivaldybė, Josvainių, Pernaravos, Krakių, Kėdainių miesto, Dotnuvos, Gudžiūnų i Surviliškio seniūnija,

                        —

                        u Panevežys rajono savivaldybė, Krekenavos, Upytės, Velžio, Miežiškių, Karsakiškio, Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio i Smilgių seniūnija,

                        —

                        u Radviliškis rajono savivaldybė, Skėmių i Sidabravo seniūnija,

                        —

                        u Kaunas rajono savivaldybė, seniūnija Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Taurakiemio, Vilkijos, Vilkijos apylinkių i Zapyškio,

                        —

                        u Kaišiadorys rajono savivaldybė, Kruonio, Nemaitonių, Žiežmarių, Žiežmarių apylinkės seniūnija i dio Rumšiškių seniūnija smješten južno od ceste N. A1,

                        —

                        Panevežys miesto savivaldybė,

                        —

                        Pasvalys rajono savivaldybė,

                        —

                        Prienai rajono savivaldybė,

                        —

                        Birštonas savivaldybė,

                        —

                        Kalvarija savivaldybė,

                        —

                        Kazlu Ruda savivaldybė,

                        —

                        Marijampole savivaldybė.

                  4.   Poljska

            Sljedeća područja u Poljskoj:
            U województwo podlaskie:

                        —

                        M. Suwałki powiat,

                        —

                        M. Białystok powiat,

                        —

                        Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki, Raczki gminy u powiat suwalski,

                        —

                        Krasnopol i Puńsk gminy u powiat sejneński,

                        —

                        gminy Augustów, uključujući grad Augustów, Nowinka, Sztabin i Bargłów Kościelny u powiat augustowski,

                        —

                        powiat moniecki,

                        —

                        gminy Suchowola i Korycin u powiat sokólski,

                        —

                        gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Zabłudów, Łapy, Poświętne, Zawady, i Dobrzyniewo Duże u powiat białostocki,

                        —

                        powiat bielski,

                        —

                        gminy Narew, Czyże, Hajnówka uključujući grad Hajnówka, Dubicze Cerkiewne, Kleszczele i Czeremcha u powiat hajnowski,

                        —

                        gminy Grodzisk, Dziadkowice i Milejczyce u powiat siemiatycki,

                        —

                        gminy Rutki u powiat zambrowski,

                        —

                        gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie, uključujući grad Wysokie Mazowieckie, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo i Ciechanowiec u powiat wysokomazowiecki.

                  DIO II.
            1.   Estonija

            Sljedeća područja u Estoniji:

                        —

                        Ida-Virumaa maakond,

                        —

                        Valgamaa maakond,

                        —

                        Abja vald,

                        —

                        Antsla vald,

                        —

                        Haanja vald,

                        —

                        Halliste vald,

                        —

                        Karksi vald,

                        —

                        Kolga-Jaani vald,

                        —

                        Konguta vald,

                        —

                        Kõo vald,

                        —

                        Misso vald,

                        —

                        Mõniste vald,

                        —

                        Paistu vald,

                        —

                        Pärsti vald,

                        —

                        Puhja vald,

                        —

                        Rannu vald,

                        —

                        Rõngu vald,

                        —

                        Rõuge vald,

                        —

                        Saarepeedi vald,

                        —

                        Sõmerpalu vald,

                        —

                        Suure-Jaani vald,

                        —

                        Tarvastu vald,

                        —

                        Urvaste vald,

                        —

                        Varstu vald,

                        —

                        Viiratsi vald,

                        —

                        Viljandi linn.

                  2.   Latvija

            Sljedeća područja u Latviji:

                        —

                        Aknīstes novads,

                        —

                        u Alūksnes novads, Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes i Pededzes pagasts,

                        —

                        u Apes novads, Gaujienas, Trapenes i Apes pagasti,

                        —

                        u Krimuldas novads, Lēdurgas pagasts,

                        —

                        Alojas novads,

                        —

                        Cesvaines novads,

                        —

                        Ērgļu novads,

                        —

                        Ilūkstes novads,

                        —

                        Jēkabpils republikas pilsēta,

                        —

                        Jēkabpils novads,

                        —

                        Kocēnu novads,

                        —

                        Kokneses novads,

                        —

                        Krustpils novads,

                        —

                        Līvānu novads,

                        —

                        Lubānas novads,

                        —

                        Limbažu novads,

                        —

                        Madonas novads,

                        —

                        Mazsalacas novads,

                        —

                        Pārgaujas novads,

                        —

                        Pļaviņu novads,

                        —

                        Salacgrīvas novads,

                        —

                        Varakļānu novads,

                        —

                        Valmiera republikas pilsēta.

                  3.   Litva

            Sljedeća područja u Litvi:

                        —

                        u Anykščiai rajono savivaldybė, Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai, Viešintos i dio Svėdasai seniūnija smješten južno do ceste br. 118,

                        —

                        u Kėdainiai rajono savivaldybė, Pelėdnagių, Vilainių, Truskavos i Šėtos seniūnija,

                        —

                        u Kupiškis rajono savivaldybė, Alizava, Kupiškis, Noriūnai i Subačius seniūnija,

                        —

                        u Panevėžys rajono savivaldybė, Ramygalos, Vadoklių i Raguvos seniūnija,

                        —

                        u Kaunas rajono savivaldybė, Domeikavos, Karmėlavos, Kauno miesto, Lapių, Neveronių, Samylų, Užliedžių i Vandžiogalos seniūnija,

                        —

                        u Kaišiadorys rajono savivaldybė, seniūnija Kaišiadorių miesto, Kaišiadorių apylinkės, Palomenės, Paparčių, Pravieniškių, Žąslių i dio Rumšiškių seniūnija smješten sjeverno od ceste N. A1,

                        —

                        Alytus apskritis,

                        —

                        Vilnius miesto savivaldybė,

                        —

                        Biržai rajono savivaldybė,

                        —

                        Jonava rajono savivaldybė,

                        —

                        Šalcininkai rajono savivaldybė,

                        —

                        Širvintos rajono savivaldybė,

                        —

                        Trakai rajono savivaldybė,

                        —

                        Ukmerge rajono savivaldybė,

                        —

                        Vilnius rajono savivaldybė,

                        —

                        Elektrenai savivaldybė.

                  4.   Poljska

            Sljedeća područja u Poljskoj:
            U podlaskie województwo:

                        —

                        gminy Giby i Sejny, uključujući grad Sejny u powiat sejneński,

                        —

                        gminy Lipsk i Płaska u powiat augustowski,

                        —

                        gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór i Sidra u powiat sokólski,

                        —

                        gminy Czarna Białostocka, Supraśl i Wasilków u powiat białostocki,

                        —

                        gminy Narewka i Białowieża u powiat hajnowski.

                  DIO III.
            1.   Latvija

            Sljedeća područja u Latviji:

                        —

                        Aglonas novads,

                        —

                        Beverīinas novads,

                        —

                        Burtnieku novads,

                        —

                        Ciblas novads,

                        —

                        Dagdas novads,

                        —

                        Daugavpils novads,

                        —

                        Kārsavas novads,

                        —

                        Krāslavas novads,

                        —

                        Ludzas novads,

                        —

                        Naukšēnu novads,

                        —

                        Preiļu novads,

                        —

                        Rēzeknes novads,

                        —

                        Riebiņu novads,

                        —

                        Rūjienas novads,

                        —

                        Strenču novads,

                        —

                        Valkas novads,

                        —

                        Vārkavas novads,

                        —

                        Viļānu novads,

                        —

                        Zilupes novads,

                        —

                        Daugavpils republikas pilsēta,

                        —

                        Rēzekne republikas pilsēta.

                  2.   Litva

            Sljedeća područja u Litvi:

                        —

                        Ignalina rajono savivaldybe,

                        —

                        Moletai rajono savivaldybe,

                        —

                        Rokiškis rajono savivaldybe,

                        —

                        Švencionys rajono savivaldybe,

                        —

                        Utena rajono savivaldybe,

                        —

                        Zarasai rajono savivaldybe,

                        —

                        Visaginas savivaldybe,

                        —

                        u Kupiškis rajono savivaldybė, Šimonys i Skapiškis seniūnija,

                        —

                        u Anykščiai rajono savivaldybė, dio Svėdasai seniūnija smješten sjeverno od ceste br. 118.

                  3.   Poljska

            Sljedeća područja u Poljskoj:
            U podlaskie województwo:

                        —

                        gminy Krynki, Kuźnica, Sokółka i Szudziałowo u powiat sokólski,

                        —

                        gminy Gródek i Michałowo u powiat białostocki.

                  DIO IV.

               Italija

            Sljedeća područja u Italiji:
            sva područja Sardinije.”


title: Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1674 оd 15. rujna 2016. o izuzimanju maloprodajne opskrbe električnom energijom i plinom u Njemačkoj iz primjene Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 5779) (Tekst značajan za EGP)

text:
               17.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 253/6

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1674
   оd 15. rujna 2016.
   o izuzimanju maloprodajne opskrbe električnom energijom i plinom u Njemačkoj iz primjene Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 5779)

   (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (1), a posebno njezin članak 34. stavak 3.,
   uzimajući u obzir zahtjev koji je podnijelo udruženje poduzetnika u njemačkom energetskom sektoru i sektoru vodnog gospodarstva Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (dalje u tekstu: BDEW) elektroničkom poštom 21. ožujka 2016.,
   nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za ugovore o javnoj nabavi,
   budući da:
   1.   ČINJENICE

               (1)

               Dana 21. ožujka 2016. BDEW je elektroničkom poštom uputio zahtjev Komisiji u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU (dalje u tekstu: Zahtjev).

               (2)

               Zahtjev koji je podnio BDEW, udruga koja predstavlja poduzetnike u njemačkom energetskom sektoru i sektoru vodnog gospodarstva koji se smatraju naručiteljima u smislu članka 4. Direktive 2014/25/EU, odnosi se na sljedeće djelatnosti, kako je opisano u Zahtjevu:

                           (a)

                           maloprodajnu opskrbu električnom energijom potrošača čija se potrošnja električne energije bilježi mjerenjem potrošnje (registrierende Leistungsmessung – dalje u tekstu: RLM potrošači) i potrošača čija se potrošnja električne energije naplaćuje na temelju standardnog profila opterećenja (dalje u tekstu: SLP potrošači), uz iznimku SLP potrošača koji se opskrbljuju pod standardnim uvjetima opskrbe propisanima zakonom i tržišta električne energije za grijanje;

                           (b)

                           maloprodajnu opskrbu plinom RLM i SLP potrošača, osim onih koji se opskrbljuju pod standardnim uvjetima opskrbe propisanima zakonom.

               (3)

               Zahtjev je bio popraćen mišljenjem njemačkog Saveznog ureda za kartele – Bundeskartellamt (dalje u tekstu: BKartA) od 11. prosinca 2015. (dalje u tekstu: Mišljenje). U tom Mišljenju, BKartA ocjenjuje tržišta za maloprodajnu opskrbu električnom energijom i plinom te zaključuje da su uvjeti za izuzimanje maloprodajne opskrbe električnom energijom i plinom RLM i SLP potrošača ispunjeni.

         2.   PRAVNI OKVIR

               (4)

               Direktiva 2014/25/EU primjenjuje se na dodjelu ugovora za obavljanje djelatnosti povezanih s maloprodajnom opskrbom električnom energijom i plinom, osim ako je ta djelatnost izuzeta u skladu s člankom 34. te Direktive.

               (5)

               Člankom 34. Direktive 2014/25/EU predviđa se da ugovori kojima se namjerava omogućiti obavljanje jedne od djelatnosti na koje se Direktiva primjenjuje nisu predmet Direktive ako je u državi članici u kojoj se ta djelatnost obavlja ona izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen. Izravno izlaganje tržišnom natjecanju ocjenjuje se na temelju objektivnih kriterija, uzimajući u obzir posebne značajke predmetnog sektora.

         3.   OCJENA

   3.1.   Slobodan pristup tržištu

               (6)

               Smatra se da pristup tržištu nije ograničen ako je država članica provela i primijenila odredbe relevantnog zakonodavstva Zajednice kojim se otvara određeni sektor ili jedan njegov dio. To je zakonodavstvo navedeno u Prilogu III. Direktivi 2014/25/EU. Za sektor električne energije odnosi se na Direktivu 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). Za sektor plina odnosi se na Direktivu 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3).

               (7)

               Njemačka je prenijela direktive 2009/72/EZ i 2009/73/EZ u nacionalni Zakon o energetskoj industriji – Energiewirtschaftsgesetz (dalje u tekstu: EnWG). Prodaja električne energije i plina regulirana je u dijelu 4., članku 36. et seq. EnWG-a. Njemačka Uredba o standardnoj opskrbi električnom energijom – Stromgrundversorgungsverordnung (dalje u tekstu: StromGVV) (4) i Uredba o standardnoj opskrbi plinom – Gasgrundversorgungsverordnung (dalje u tekstu: GasGVV) (5) također sadržavaju posebne zakonske propise za prodaju električne energije i plina. Slijedom toga, u skladu s člankom 34. stavkom 1., pristup tržištu treba smatrati neograničenim na cijelom državnom području Savezne Republike Njemačke.

         3.2.   Izravno izlaganje tržišnom natjecanju

               (8)

               Izravno izlaganje tržišnom natjecanju treba procijeniti na temelju više pokazatelja, od kojih nijedan nije odlučujući sam po sebi. Za tržišta koja su predmet ove odluke tržišni udio glavnih sudionika na predmetnom tržištu kriterij je koji je potrebno uzeti u obzir. S obzirom na značajke dotičnih tržišta daljnje kriterije također treba uzeti u obzir.

               (9)

               Iako bi se u određenim slučajevima mogla razmotriti uža ili šira definicija tržišta, precizna definicija mjerodavnog tržišta može ostati otvorena za potrebe ove Odluke u mjeri u kojoj rezultat analize ostaje isti neovisno o tome temelji li se na užoj ili široj definiciji.

               (10)

               Ovom Odlukom ne dovodi se u pitanje primjena pravila o tržišnom natjecanju i drugim područjima prava Unije. Konkretno, kriteriji i metodologija upotrijebljeni za ocjenjivanje izravnog izlaganja tržišnom natjecanju na temelju članka 34. Direktive 2014/25/EU nisu nužno istovjetni onima upotrijebljenima za ocjenjivanje na temelju članka 101. ili 102. Ugovora ili Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (6). Ovu je točku potvrdio i Opći sud u nedavnoj presudi (7).

               (11)

               Treba imati na umu da je cilj ove Odluke utvrditi jesu li usluge na koje se odnosi Zahtjev izložene razini tržišnog natjecanja (na tržištima kojima pristup nije ograničen u smislu članka 34. Direktive 2014/25/EU) kojom će se osigurati da se, i u nedostatku discipline koja proizlazi iz detaljnih pravila o nabavi utvrđenih u Direktivi 2014/25/EU, javna nabava za obavljanje predmetnih djelatnosti provede na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se kupcima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije.

         3. 2.1.   Mjerodavna tržišta proizvoda

   3.2.1.1.   Maloprodajna opskrba električnom energijom

               (12)

               Na temelju presedana Komisije, mjerodavno tržište proizvoda za opskrbu električnom energijom na maloprodajnoj razini jest maloprodajno tržište električne energije (8). Što se tiče opskrbe električnom energijom krajnjih potrošača, Komisija razlikuje opskrbu malih potrošača (privatna kućanstva, mala poduzeća) i opskrbu velikih industrijskih potrošača priključenih na visoko i srednjenaponsku mrežu (industrijski i veliki komercijalni potrošači) (9). To se razlikovanje odnosi na različite zahtjeve i profile na strani potražnje te različite usluge i tehnologije na strani opskrbe (10).

               (13)

               Poput Komisije, BKartA također razlikuje male i velike potrošače koje se opskrbljuje električnom energijom na temelju njihova različitog potrošačkog ponašanja (11). Pri tome razlikuje potrošače čija se potrošnja električne energije bilježi mjerenjem potrošnje („RLM potrošači”) i potrošače čija se potrošnja električne energije naplaćuje na temelju standardnog profila opterećenja („SLP potrošači”).

               (14)

               RLM potrošači imaju godišnju potrošnju od više od 100 MWh i stoga su, u pravilu, industrijski ili veliki komercijalni potrošači (12). Zbog visokih troškova povezanih s RLM-om, to se isplati samo kada se dosegnu velike količine potrošnje. Uporaba električne energije kao čimbenika proizvodnje i troška karakteristična je za RLM potrošače. Za ovu skupinu potrošača uporaba električne energije karakterističan je čimbenik proizvodnje i troška u njihovoj vlastitoj proizvodnji. Potražnja je u biti orijentirana i strukturirana različito od potražnje SLP potrošača (13).

               (15)

               SLP potrošači korisnici su električne energije s relativno niskim količinama potrošnje. Oni su privatni korisnici (s potrošnjom do 10 000 KWh godišnje) i mala poduzeća (s godišnjom potrošnjom električne energije do 100 MWh) u smislu odjeljka 3. br. 22. njemačkog Zakona o energetskoj industriji (EnWG), koji kupuju energiju prvenstveno za svoju vlastitu potrošnju kod kuće ili za svoju vlastitu potrošnju u profesionalne, poljoprivredne ili poslovne svrhe (14).

               (16)

               BKartA definira tri dodatna odvojena tržišta proizvoda za opskrbu SLP potrošača (15):

                           (a)

                           tržište za opskrbu SLP potrošača pod općim uvjetima i prema općim tarifama u skladu s člancima 36. i 38. EnWG-a (16) kao standardna i pomoćna opskrba gotovo je u cijelosti pravno propisan i dizajniran proizvod. Stranke nisu pregovarale o ugovoru za SLP potrošače sa standardnom opskrbom; umjesto toga, ugovor stupa na snagu između krajnjeg potrošača i zakonskog opskrbljivača u skladu s člankom 2. stavkom 2. njemačke Uredbe o standardnoj opskrbi električnom energijom (StromGVV) čim se električna energija upotrijebi;

                           (b)

                           tržište za opskrbu SLP potrošača izvan općih uvjeta i tarifa (potrošači s posebnim ugovorom) za koje su se razvile jasne razlike u cijenama u usporedbi s potrošačima sa standardnom opskrbom (17);

                           (c)

                           tržište za opskrbu SLP potrošača električnom energijom za grijanje prostora (tržište električne energije za grijanje) pod općim uvjetima i tarifama, koje podliježe značajnim fluktuacijama ovisno o dobu godine, ali se u razdobljima najvećeg prometa zahtijeva u mnogo većim količinama od električne energije za kućanstvo, što rezultira značajnim razlikama u cijeni, čime se isključuje zamjena drugim navedenim proizvodima (18).

               (17)

               Zahtjev obuhvaća tržište za opskrbu električnom energijom RLM potrošača i SLP potrošača s posebnim ugovorima. Zahtjev ne obuhvaća SLP tržište standardne opskrbe i tržište električne energije za grijanje, na kojima, prema Mišljenju BKartA-e, uvjeti za izuzeće nisu ispunjeni.

         3.2.1.2.   Maloprodajna opskrba plinom

               (18)

               Komisija razlikuje sljedeća tržišta: opskrba prirodnim plinom i. malih potrošača (uključujući kućanstva) i ii. velikih potrošača koji su podijeljeni na velike industrijske potrošače i elektrane (19).

               (19)

               Prilikom definiranja tržišta, BKartA se usredotočuje na faze opskrbe i razlikuje opskrbu velikih i malih potrošača prirodnim plinom, razlikujući odvojena tržišta za opskrbu RLM i SLP potrošača (20). RLM potrošači imaju godišnju potrošnju od više od 1,5 GWh, dok SLP potrošači imaju godišnju potrošnju do 1,5 GWh (21).

               (20)

               Odstupajući od svoje ranije prakse pri donošenju odluka u odnosu na SLP potrošače, BKartA sada dodatno razlikuje – u sektoru električne energije:

                           (a)

                           standardnu i pomoćnu opskrbu SLP potrošača (tržište standardne opskrbe); i

                           (b)

                           opskrbu SLP potrošača na temelju posebnih ugovora (tržište posebnih ugovora) (22).

               (21)

               Razlika između ova dva tržišta temelji se na činjenici da standardna i pomoćna opskrba uključuje praktično sveobuhvatnu obvezu sklapanja ugovora (23). Standardni opskrbljivač dužan je opskrbiti privatne potrošače, a odredbe i uvjeti opskrbe većim su dijelom propisani zakonom. Nadalje, postoji značajna razlika u cijeni između standardne opskrbe i opskrbe na temelju posebnih ugovora (24).

               (22)

               Zahtjev obuhvaća tržište za opskrbu plinom RLM potrošača i SLP potrošača s posebnim ugovorom.

               (23)

               S obzirom na čimbenike ispitane u uvodnim izjavama 12. do 21., za potrebe procjene jesu li uvjeti utvrđeni u članku 34. Direktive 2014/25/EU ispunjeni, te ne dovodeći u pitanje primjenu drugog zakonodavstva Unije, relevantna tržišta proizvoda su sljedeća:

                           (a)

                           maloprodajna opskrba RLM potrošača električnom energijom;

                           (b)

                           maloprodajna opskrba električnom energijom SLP potrošača s posebnim ugovorom;

                           (c)

                           maloprodajna opskrba RLM potrošača plinom;

                           (d)

                           maloprodajna opskrba plinom SLP potrošača s posebnim ugovorom.

         3. 2.2.   Mjerodavno zemljopisno tržište

   3.2.2.1.   Maloprodajna opskrba električnom energijom

               (24)

               U svojoj Odluci M.5496 Vattenfall/Nuon Energy (25) Komisija je utvrdila da je tržište za velike (ili RLM) potrošače u Njemačkoj nacionalno, dok za male potrošače i potrošače iz kategorije kućanstvo (ili SLP) može biti regionalno, ovisno o veličini distributera. Međutim, na kraju je ostavila otvorenom preciznu definiciju relevantnog zemljopisnog tržišta. U svojoj Odluci M. 7778 – Vattenfall/Engie/GASAG (26) Komisija je ponovno raspravila bi li i tržište za maloprodajnu opskrbu električnom energijom malih potrošača kao i tržište za maloprodajnu opskrbu plinom malih potrošača u Njemačkoj trebalo definirati kao regionalno te konačno ostavila definicije obaju tržišta otvorenima.

               (25)

               BKartA je utvrdila da je tržište za maloprodajnu opskrbu električnom energijom nacionalno i za RLM i za SLP potrošače. U potonjem slučaju, odstupila je od svoje ranije definicije tržišta povezane s mrežom, s obzirom na promjenu konkurentnih uvjeta potrošača s posebnim ugovorom, koji sada mogu birati među širokim rasponom opskrbljivača.

               (26)

               Iako većina regionalnih opskrbljivača koji nude posebne ugovore za SLP potrošače ima regionalni fokus, znatan (i sve veći) broj opskrbljivača trguje izvan vlastitog utvrđenog opskrbnog područja. 4 % svih opskrbljivača, što je istovjetno s više od 30 društava, opskrbljuje potrošače u 251 – 500 mrežnih područja, tj. na cijelom državnom području. Ostalih 56 poduzetnika posluje u više od 500 mrežnih područja, što pokriva cijelu zemlju.

               (27)

               Za potrebe ocjenjivanja jesu li uvjeti utvrđeni u članku 34. Direktive 2014/25/EU ispunjeni, te ne dovodeći u pitanje primjenu drugog zakonodavstva Unije, relevantno zemljopisno tržište za maloprodajnu opskrbu električnom energijom nacionalno je za RLM i SLP potrošače s posebnim ugovorom. Čak i ako bi se ocjena usredotočila na regionalnu razinu, usporediva tržišna ograničenja postojala bi na tržištu za maloprodajnu opskrbu električnom energijom malih potrošača.

         3.2.2.2   Maloprodajna opskrba plinom

               (28)

               U svojoj Odluci M.5467 RWE/Essent (27) Komisija je utvrdila da postoje dokazi da je maloprodajno tržište plina regionalno. Međutim, na kraju je ostavila otvorenom preciznu definiciju relevantnog zemljopisnog tržišta.

               (29)

               BKartA je utvrdila da je tržište za maloprodajnu opskrbu električnom energijom nacionalno i za RLM i za SLP potrošače. Odstupivši od svoje ranije definicije tržišta povezane s mrežom, BKartA je uočila promjene konkurentnih uvjeta za RLM i SLP potrošače s posebnim ugovorom, koji sada mogu birati među širokim rasponom opskrbljivača.

               (30)

               U svojoj Odluci o spajanju EWE/VNG-a (28) BKartA je detaljno ispitala okvirne uvjete sektora plina, provodeći mnoga istraživanja tržišta u kontekstu postupka. Zaključila je da je tržište za opskrbu RLM potrošača nacionalno, a nije više povezano s mrežom ili tržišnim područjem. BKartA je utvrdila da je brzorastuće tržišno natjecanje proželo tradicionalna područja distribucije. Za SLP potrošače BKartA je također zaključila da je tržište nacionalno. SLP potrošači mogu birati među dovoljnim brojem opskrbljivača (prosječno oko 10), čije maksimalne cijene nisu više od 10 % iznad najjeftinije stope. Iako većina opskrbljivača plinom ima regionalni fokus, više od 50 (ili 7 %) njih posluje na nacionalnoj osnovi.

               (31)

               Za potrebe ocjenjivanja jesu li uvjeti utvrđeni u članku 34. Direktive 2014/25/EU ispunjeni, te ne dovodeći u pitanje primjenu drugog zakonodavstva Unije, ove Odluke, Komisija će smatrati da je relevantno zemljopisno tržište za maloprodajnu opskrbu plinom nacionalno za RLM i SLP potrošače s posebnim ugovorom. Čak i ako bi se ocjena usredotočila na regionalnu razinu, usporediva tržišna ograničenja postojala bi na tržištu za maloprodajnu opskrbu plinom malih potrošača.

         3.2.3   Analiza tržišta

   3.2.3.1.   Maloprodajna opskrba električnom energijom

               (32)

               Ukupne količine otkupa električne energije u Njemačkoj su sljedeće, prema zajedničkom Izvješću o nadzoru koji su izradile njemačka nacionalna regulatorna agencija – Bundesnetzagentur (dalje u tekstu: BNetzA) i BKartA (dalje u tekstu: Izvješće o nadzoru):

                           2012. (29)

                           2013. (30)

                           2014. (31)

                           Količine ukupnog otkupa (u TWh)

                           512,0

                           510,6

                           497,8

                           od toga, industrijska i trgovačka poduzeća

                           377,2

                           372,9

                           367,3

                           od toga, privatni potrošači (32)

                           124,5

                           126,1

                           120,2

                           od toga, crpne hidroelektrane

                           10,3

                           11,6

                           10,3

               (33)

               S obzirom na raspodjelu prodaje svim potrošačima na njemačkom tržištu, podnositelj zahtjeva dostavio je podatke na temelju godišnjih podataka opskrbljivačima električne energije za 2012. To pokazuje da zajednički tržišni udio četiriju najvećih društava iznosi otprilike 41,6 %. Dva najveća opskrbljivača, RWE i E.ON, ne podliježu pravilima o javnoj nabavi.

               (34)

               Prema Izvješću o nadzoru iz 2015., ispitani opskrbljivači električne energije prodali su ukupno otprilike 268 TWh električne energije RLM potrošačima diljem Njemačke. Otprilike 88 TWh može se pripisati četirima najvećim poduzećima (RWE, Vattenfall, EnBW i E.ON) na tržištu za RLM potrošače. Rezultat toga je ukupni tržišni udio četiriju najvećih poduzeća na tom tržištu od otprilike 33 % (33).

               (35)

               Ukupno je SLP potrošačima s posebnim ugovorom u 2014. prodano otprilike 103 TWh, što odgovara 64 % ukupne količine prodane SLP potrošačima (34). U 2014. kumulativna prodaja četiriju najvećih poduzeća iznosila je otprilike 37 TWh, što je dovelo do ukupnog tržišnog udjela četiriju najvećih poduzeća od otprilike 36 % (35).

               (36)

               Tržišne udjele većih članova BDEW-a koji se mogu smatrati naručiteljima podnositelj zahtjeva dostavio je u povjerljivom prilogu Zahtjevu. Ti tržišni udjeli iznose […] za opskrbu RLM potrošača i […] za opskrbu SLP potrošača.

               (37)

               Kao što proizlazi iz konstantne prakse u pogledu odluka Komisije u skladu s člankom 30. Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (36), Komisija je smatrala da je u pogledu opskrbe električnom energijom ukupan tržišni udio najvećih triju poduzeća relevantan. U Odluci Komisije 2010/403/EU (37) ukupan tržišni udio triju najvećih trgovaca električnom energijom na malo u Italiji iznosio je 43,89 %. U Odluci Komisije 2007/706/EZ (38), koja se odnosi na Švedsku, taj tržišni udio iznosio je 43 %. U ovom slučaju, tržišni udio triju najvećih trgovaca na malo na njemačkom tržištu električne energije iznosi 36,8 %.

               (38)

               Velik je broj opskrbljivača aktivnih na njemačkom tržištu električne energije. U svom Mišljenju, BKartA navodi da je više od 50 opskrbljivača aktivno na 82 % svih mrežnih područja. U prosjeku njemački krajnji potrošači (koji obuhvaćaju i RLM i SLP potrošače) mogu birati između 106 opskrbljivača u svom mrežnom području (39).

               (39)

               Dodatni dokaz učinkovitog tržišnog natjecanja visoka je stopa promjene u opskrbi električnom energijom. Stopa promjene opskrbljivača među RLM potrošačima (industrijski i komercijalni potrošači) u 2014. iznosila je oko 11 %. Stopa promjene među industrijskim i komercijalnim potrošačima ostala je manje-više konstantna od 2006 (40). Nisu nastali nikakvi troškovi zbog promjene opskrbljivača električnom energijom.

               (40)

               Suprotno tome, mijenjanje među SLP potrošačima znatno se povećalo od 2006. i iznosi 3,8 milijuna (41). Udio standardne opskrbe privatnih potrošača u 2014. iznosio je 32,8 %, što znači da je 67,2 % privatnih potrošača promijenilo svoje ugovore o opskrbi električnom energijom najmanje jednom i stoga je pod posebnim ugovorom (42).

               (41)

               Učinkovitije tržišno natjecanje očituje se i u smanjenju važnosti standardnih opskrbljivača kao ugovornih stranaka. Oni su, međutim, i dalje dominantni za privatne potrošače: u 2014. 43 % njih imalo je poseban ugovor s lokalnim standardnim opskrbljivačem. 32,8 % privatnih potrošača imalo je klasičan ugovor o standardnoj opskrbi (2012.: 36,7 %). 24 % svih potrošača opskrbio je poduzetnik koji nije standardni opskrbljivač (2012.: 20,1 %) (43). Situacija je drugačija za komercijalne i industrijske potrošače s posebnim ugovorima. Od ukupne količine isporučene RLM potrošačima, u 2014. otprilike 66 % otpadalo je na ugovore o opskrbi s opskrbljivačem koji nije lokalni standardni opskrbljivač, a otprilike 34 % na posebne ugovore sa standardnim opskrbljivačem. Manje od 1 % RLM potrošača ima ugovor o standardnoj opskrbi, tako da standardna opskrba igra vrlo ograničenu ulogu.

               (42)

               U 2014. veleprodajna tržišta električne energije u Njemačkoj obilježena su visokom likvidnošću. Pored bilateralne trgovine, trgovine na veliko izvan mjesta izvršenja, burze električne energije igraju ključnu ulogu. One stvaraju pouzdan trgovinski forum i istodobno pružaju važne cjenovne signale za sudionike na tržištu u drugim sektorima električne energije.

               (43)

               U 2014. povećala se likvidnost promptnih i terminskih tržišta. Obujam trgovanja dan unaprijed na EPEX SPOT-u (44) i EXAA-i (45) povećao se s 254 TWh u 2013. na 269 TWh u 2014. Obujam trgovanja dan unaprijed na EPEX SPOT-u povećao se za 30 %. Obujam trgovanja terminskim ugovorima o električnoj energiji na EEX-u povećao se za 21 %, sa 669 TWh na 812 TWh. Suprotno tome, došlo je do pada od 17 % u obujmu trgovanja ročnicama putem brokerskih platformi. U 2014. brokerske platforme posredovale su terminske ugovore o električnoj energiji s ukupnim obujmom od oko 4 500 TWh (46). Visoka likvidnost veleprodajnog tržišta olakšava sudionicima na maloprodajnom tržištu da se natječu primjerice s afirmiranim poduzećima koja imaju vlastite proizvodne mogućnosti.

               (44)

               Došlo je do dodatnog smanjenja prosječnih veleprodajnih cijena u 2014. Prosječne cijene na promptnom tržištu doživjele su pad u usporedbi s prethodnom godinom od oko 13 %. Prosječna dnevna disperzija cijena bila je manja u usporedbi s prethodnom godinom. Cijene za ročnice električne energije također su pale u 2014. S 35,09 EUR po MWh, prosječna godišnja cijena ročnica Phelix Base Year Future pala je nešto više od 10 % u odnosu na prethodnu godinu. Prosječna godišnja cijena ročnica Phelix Peak Year Future iznosila je 44,40 EUR po MWh, pola od brojke iz 2008.

               (45)

               Što se tiče cijene električne energije, Njemačka ima jednu od najviših cijena u EU-u za privatne potrošače (47). To je uglavnom zbog činjenice da na cijenu električne energije utječu porezi, doprinosi za socijalno osiguranje i nameti. Cijena prije poreza je u prosjeku EU-a. Za industrijske potrošače razina cijene uključujući porez veća je od prosjeka EU-28, ali ispod prosjeka ako se isključe porezi (48).

         3.2.3.2   . Maloprodajna opskrba plinom

               (46)

               Analiza koju su izvršile BNetzA i BKartA u maloprodajnom sektoru opskrbe plinom pokazala je da je u 2014. oko 391 TWh plina prodano RLM potrošačima (uključujući prodaju elektranama na plin). Kumulativna prodaja triju najjačih poduzeća iznosila je 123 TWh. Ukupan tržišni udio tih poduzeća bio je, stoga, otprilike 32 % RLM potrošača (49).

               (47)

               Analiza izvršena u maloprodajnom sektoru opskrbe plinom pokazala je da je u 2014. oko 321 TWh plina prodano SLP potrošačima. Od toga je na posebne ugovore otpadalo 261 TWh, a na ugovore o standardnoj opskrbi 60 TWh. Kumulativna prodaja triju najjačih poduzeća u smislu prodaje za SLP potrošače iznosila je otprilike 71 TWh, od čega je otprilike 6 TWh otpadalo na posebne ugovore. To rezultira ukupnim tržišnim udjelom triju najjačih poduzeća u smislu prodaje od otprilike 19 % za SLP potrošače s posebnim ugovorom i 22 % za SLP potrošače (50).

               (48)

               Tržišne udjele većih članova BDEW-a koji se mogu smatrati naručiteljima podnositelj zahtjeva dostavio je u povjerljivom prilogu Zahtjevu. Ti tržišni udjeli iznose […] za opskrbu RLM potrošača i […] za opskrbu SLP potrošača.

               (49)

               Postoji velika raznolikost opskrbljivača na tržištu krajnjih potrošača u sektoru plina. Više od 50 opskrbljivača plinom dostupno je potrošačima u gotovo 74 % mreža (51). Uzimajući u obzir samo privatne potrošače (SLP potrošače), njih opskrbljuje 50 ili više opskrbljivača plinom u gotovo 60 % mrežnih područja (52). Raznolikost opskrbljivača povećala se posljednjih godina.

               (50)

               Stopa promjene opskrbljivača među RLM potrošačima (industrijski i komercijalni potrošači) u 2014. bila je malo manja od 12 %, te je stabilna posljednjih godina (53). Među SLP potrošačima (privatni potrošači), ukupan broj promjena opskrbljivača ostao je stabilan u usporedbi s prethodnom godinom. SLP potrošači s posebnim ugovorom su, po definiciji, već promijenili opskrbljivača barem jednom kako bi izašli iz osnovne opskrbe (54).

               (51)

               U 2014. 19 % privatnih potrošača opskrbljivao je opskrbljivač plinom koji nije standardni opskrbljivač. Malo manje od 57 % privatnih potrošača opskrbljivao je njihov standardni opskrbljivač plinom na temelju posebnog ugovora. 24 % količine plina isporučene privatnim potrošačima prodano je na temelju standardnog ugovora (55). Međutim, standardni opskrbljivači igraju manju ulogu među RLM potrošačima (industrijski i komercijalni potrošači) s posebnim ugovorima. Od ukupne količine isporučene RLM potrošačima, u 2014. 67 % je otpadalo na ugovore o opskrbi s opskrbljivačem koji nije lokalni standardni opskrbljivač i otprilike samo 33 % na posebne ugovore sa standardnim opskrbljivačem. Manje od 1 % RLM potrošača ima ugovor o standardnoj opskrbi (56).

               (52)

               Likvidnost veleprodajnih tržišta prirodnog plina u Njemačkoj dodatno se povećala u 2014. Daleko najveći udio trgovanja prirodnim plinom na veliko obavlja se bilateralno, to jest izvan burze („izvan mjesta izvršenja” – OTC). Prednost je bilateralnog trgovanja što se može obavljati fleksibilno, tj. posebice bez potrebe pribjegavanja ograničenom nizu ugovora. Značajnu ulogu u OTC trgovanju ima posredovanje putem brokerskih platformi. Bilateralno trgovanje na veliko značajno se povećalo. U 2014. trgovačke transakcije prirodnog plina ugovorene na brokerskim platformama s Njemačkom kao opskrbnim područjem iznosile su 3 000 TWh. To odgovara povećanju od 15 %. Burzovne transakcije plina na promptnom tržištu više su se nego udvostručile u 2014. i iznosile su oko 129 TWh. To odgovara pet puta većem obujmu od promptnog tržišta u 2012. Obujam terminskih ugovora porastao je s 29 TWh u 2013. na 83 TWh u 2014 (57).

               (53)

               2014. obilježile su znatno niže veleprodajne cijene plina. Dnevne referentne cijene koje je izračunao EEX pale su za otprilike 22 % (godišnji prosjek) i prosječne prekogranične cijene koje je izračunala BAFA (Savezni ured za gospodarstvo i kontrolu izvoza) pale su za 15 %. Ovaj pad cijena uglavnom se pripisuje padu njemačke i europske potrošnje plina.

               (54)

               Cijene plina vrlo su slične prosjeku EU-a, kako za privatne tako i za industrijske potrošače (58).

         4.   ZAKLJUČCI

               (55)

               Za maloprodajnu opskrbu električnom energijom RLM i SLP potrošača s posebnim ugovorom u Njemačkoj, situacija se može sažeti kako slijedi: ukupni tržišni udjeli triju najvećih maloprodajnih opskrbljivača su niski, stupanj izmjene opskrbljivača je zadovoljavajući, nema kontrole cijena krajnjeg korisnika i likvidnost veleprodajnog tržišta je visoka. U svom Mišljenju BKartA ocjenjuje da su ta tržišta izravno izložena tržišnom natjecanju.

               (56)

               Uzimajući u obzir čimbenike ispitane u uvodnim izjavama 32. do 45., uvjet izravnog izlaganja tržišnom natjecanju utvrđen u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU trebalo bi smatrati ispunjenim za maloprodajnu opskrbu električnom energijom RLM i SLP potrošača s posebnim ugovorom na čitavom državnom području Savezne Republike Njemačke.

               (57)

               Za maloprodajnu opskrbu prirodnim plinom RLM i SLP potrošača s posebnim ugovorom u Njemačkoj, situacija se može sažeti kako slijedi: ukupni tržišni udjeli triju najvećih maloprodajnih opskrbljivača su niski, stupanj izmjene opskrbljivača je zadovoljavajući, nema kontrole cijena krajnjeg korisnika i likvidnost veleprodajnog tržišta je visoka. U svom Mišljenju BKartA ocjenjuje da su ta tržišta izravno izložena tržišnom natjecanju.

               (58)

               Uzimajući u obzir čimbenike ispitane u uvodnim izjavama 46. do 54., uvjet izravnog izlaganja tržišnom natjecanju utvrđen u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU trebalo bi smatrati ispunjenim za maloprodajnu opskrbu prirodnim plinom RLM i SLP potrošača s posebnim ugovorom na državnom području Savezne Republike Njemačke.

               (59)

               Ova se Odluka temelji na pravnom i činjeničnom stanju od ožujka 2016. do svibnja 2016. kako proizlazi iz informacija koje su dostavili podnositelj zahtjeva i BKartA. Nju se može revidirati u slučaju da, uslijed značajnih promjena pravnog ili činjeničnog stanja, uvjeti za primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU ne budu više ispunjeni.

               (60)

               S obzirom na to da su neke usluge koje su povezane s maloprodajnom opskrbom električnom energijom (59) i plinom (60) i dalje podložne Direktivi 2014/25/EU, napominje se da bi s ugovorima o javnoj nabavi kojima se obuhvaća više djelatnosti trebalo postupati u skladu s člankom 6. te Direktive. To znači da je, ako naručitelj sudjeluje u „mješovitoj” javnoj nabavi, odnosno javnoj nabavi namijenjenoj za podršku obavljanja djelatnosti izuzetih iz primjene Direktive 2014/25/EU i djelatnosti koje nisu izuzete iz nje, potrebno uzeti u obzir djelatnosti za koje je ugovor prvenstveno namijenjen. U slučaju takve mješovite javne nabave, gdje je svrha prvenstveno podržavanje djelatnosti koje nisu izuzete, primjenjuju se odredbe Direktive 2014/25/EU. Ako je objektivno nemoguće utvrditi kojoj je djelatnosti ugovor prvenstveno namijenjen, ugovor se dodjeljuje u skladu s pravilima navedenima u članku 6. stavku 3. Direktive 2014/25/EU (61).

               (61)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi,

         DONIJELA JE OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Direktiva 2014/25/EU ne primjenjuje se na ugovore koje dodjeljuju naručitelji i kojima je namjena omogućivanje izvršenja sljedećih djelatnosti:

               (a)

               maloprodajna opskrba električnom energijom potrošača čija se potrošnja bilježi mjerenjem potrošnje (registrierende Leistungsmessung – RLM) i potrošača čija se potrošnja naplaćuje na temelju standardnog niskog profila (SLP), uz iznimku SLP potrošača koji se opskrbljuju pod standardnim uvjetima opskrbe propisanima zakonom i tržišta električne energije za grijanje na državnom području Savezne Republike Njemačke;

               (b)

               maloprodajna opskrba prirodnim plinom potrošača čija se potrošnja bilježi mjerenjem potrošnje (registrierende Leistungsmessung – RLM) i potrošača čija se potrošnja naplaćuje na temelju standardnog niskog profila (SLP), uz iznimku SLP potrošača koji se opskrbljuju pod standardnim uvjetima opskrbe propisanima zakonom na državnom području Savezne Republike Njemačke.

         Članak 2.
   Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. rujna 2016.

            Za Komisiju

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Članica Komisije

      (1)  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

      (2)  Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.).

      (3)  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).

      (4)  Njemačka Uredba o općim uvjetima standardne opskrbe privatnih potrošača i pomoćne opskrbe električnom energijom iz niskonaponske mreže (Verordnung über Allgemeine Bedingungen für die Grundversorgung von Haushaltskunden und die Ersatzversorgung mit Elektrizität aus dem Niederspannungsnetz – StromGVV) od 26. listopada 2006., Savezni službeni list I., str. 2391., nedavno izmijenjena člankom 1. Uredbe od 22. listopada 2014., Savezni službeni list I., str. 1631.

      (5)  Njemačka Uredba o općim uvjetima standardne opskrbe kućanstava i pomoćne opskrbe plinom iz niskotlačne mreže (Gasgrundversorgungsverordnung – GasGVV) od 26. listopada 2006., Savezni službeni list I., str. 2391., 2396., nedavno izmijenjena člankom 2. Uredbe od 22. listopada 2014., Savezni službeni list I., str. 1631.

      (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

      (7)  T-463/14, Österreichische Post AG, točka 28.

      (8)  M.3440 — EDP/ENI/GDP, uvodna izjava 56.; M.5496 — VATTENFALL/NUON ENERGY, uvodna izjava 12.

      (9)  M.3440 — EDP/ENI/GDP, uvodna izjava 73.; M.2947 — Verbund/EnergieAllianz, uvodna izjava 35.

      (10)  M.5496 — VATTENFALL/NUON ENERGY, uvodna izjava 12.

      (11)  BKartA, Odluka od 30. studenoga 2009., B8-107/09 – Integra/Thüga, stavak 28.; Odluka od 30. travnja 2010., B8-109/09 – RWE AG, inter alia, stavak 55.

      (12)  Članak 12. Uredbe o pristupu elektroenergetskoj mreži (Stromnetzzugangsverordnung (StromNZV)) od 25. srpnja 2005. (Savezni službeni list I., str. 2243.), nedavno izmijenjene člankom 8. Zakona od 21. srpnja 2014. (Savezni službeni list I., str. 1066.); Izvješće o nadzoru iz 2014., str. 32. et seq.

      (13)  BKartA, Mišljenje, str. 4.

      (14)  BNetzA i BKartA, Izvješće o nadzoru u skladu s člankom 63. stavkom 3. u vezi s člankom 35. EnWG-a i člankom 48. stavkom 3. u vezi s člankom 53. stavkom 3. Zakona o ograničavanju tržišnog natjecanja (GWB) od 10. studenoga 2015. (Izvješće o nadzoru iz 2015.), str. 33.; Savezni ured za kartele (vidjeti bilješku 8.), str. 5.

      (15)  BKartA, Odluka od 30. studenoga 2009., B8-107/09 — Integra/Thüga, stavak 32.; Odluka od 30. travnja 2010., B8-109/09 – RWE AG, inter alia, stavak 55.

      (16)  U skladu s člankom 36. stavkom 1. EnWG-a, opskrbljivači električne energije moraju otkriti i objaviti na internetu opće uvjete i opće cijene za niskonaponsku i niskotlačnu opskrbu električnom energijom za mrežna područja u kojima obavljaju osnovnu opskrbu privatnih potrošača i opskrbljuju te privatne potrošače pod ovim uvjetima i po ovim cijenama. U skladu s člankom 38. EnWG-a, standardni opskrbljivači također imaju zakonsku obvezu pružiti pomoćnu niskonaponsku opskrbu u trajanju do tri mjeseca svim krajnjim potrošačima čiji je opskrbljivač električne energije zakazao.

      (17)  Ibid., s obzirom na Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 10., prema kojem se povrede prava tržišnog natjecanja od strane alternativnih opskrbljivača trebaju poštivati samo na tržištima potrošača s posebnim ugovorom.

      (18)  BKartA, Mišljenje, str. 6.

      (19)  M. 4180 Gaz de France/Suez, uvodna izjava 63.; M.3868 — DONG/Elsam/Energi E2, uvodna izjava 193. et seq.; M. 3440 — EDP/ENI/GDP uvodna izjava 215. et seq.; M.5740 — Gazprom/A2A/JOF, uvodna izjava 17. et seq.

      (20)  BKartA, Odluka od 23. listopada 2014., B8 – 69/14, stavak 74.

      (21)  Članak 24. propisa Gasnetzzugangsverordnung (GasNZV) od 3. rujna 2010., (Savezni službeni list I., str. 1261.), nedavno izmijenjenog člankom 4. Zakona od 21. srpnja 2014. (Savezni službeni list I., str. 1066).

      (22)  BKartA, Odluka od 23. listopada 2014., B8 – 69/14, stavak 168.

      (23)  BKartA, Mišljenje, str. 8.

      (24)  BKartA, Mišljenje, str. 9. Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 329.

      (25)  M. 5496 — Vattenfall/Nuon Energy, uvodna izjava 15. et seq.

      (26)  M. 7778 — Vattenfall/Engie/GASAG, uvodna izjava 37.

      (27)  M. 5467 RWE/Essent, uvodna izjava 372. et seq.

      (28)  BKartA, Odluka od 23. listopada 2014., EWE/VNG

      (29)  BNetzA i BKartA, Izvješće o nadzoru u skladu s člankom 63. stavkom 3. u vezi s člankom 35. EnWG-a i člankom 48. stavkom 3. u vezi s člankom 53. stavkom 3. GWB-a od 19. prosinca 2013. (Izvješće o nadzoru iz 2013.), str. 24.

      (30)  Izvješće o nadzoru iz 2014., str. 26.

      (31)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 29.

      (32)  Privatni potrošači su krajnji potrošači koji kupuju električnu energiju uglavnom za vlastitu uporabu u kućanstvu ili za svoju vlastitu godišnju potrošnju koja ne prelazi 10 000 kilovat-sati u profesionalne, poljoprivredne ili poslovne svrhe (odjeljak 3. stavak 22. EnWG-a) – definicija.

      (33)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 39.

      (34)  Ibid.

      (35)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 40.

      (36)  Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 134, 30.4.2004., str. 1.).

      (37)  Odluka Komisije 2010/403/EU od 14. srpnja 2010. (SL L 186, 20.7.2010., str. 44.).

      (38)  Odluka Komisije 2007/706/EZ od 29. listopada 2007. (SL L 287, 1.11.2007., str. 18.).

      (39)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 180.

      (40)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 186.; Mišljenje BKartA-e, str. 13.

      (41)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 188.

      (42)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 187.

      (43)  Ibid.

      (44)  Epex Spot je burza za promptna tržišta električne energije Njemačke, Francuske, Austrije i Švicarske.

      (45)  Energy Exchange Austria (EXAA) srednjoeuropska je burza električne energije koja obuhvaća Austriju i Njemačku.

      (46)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 24. et seq.

      (47)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Electricity_prices_for_household_consumers,_2015s1_(EUR_kWh).png.

      (48)  Ibid.

      (49)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 254.

      (50)  Ibid.

      (51)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 300.

      (52)  Ibid.

      (53)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 306.

      (54)  Mišljenje BKartA-e, str. 19.

      (55)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 307.; Mišljenje BKartA-e, str. 19.

      (56)  Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 304.

      (57)  O ukupnoj prodaji vidjeti Izvješće o nadzoru iz 2015., str. 245. i 291. et seq.

      (58)  Vidjeti bilješku 43.

      (59)  Standardna i rezervna opskrba SLP potrošača i opskrba električnom energijom za grijanje.

      (60)  Standardna i rezervna opskrba SLP potrošača.

      (61)  Isti materijalni ishod također bi proizašao iz primjene članka 9. Direktive 2004/17/EZ.


title: 2011/636/EU: Provedbena odluka Komisije od 21. rujna 2011. o određivanju datuma za početak djelovanja viznog informacijskog sustava (VIS) u prvoj regiji

text:
19/Sv. 16               HR                              Službeni list Europske unije                                                     257
32011D0636
L 249/18                                             SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                                  27.9.2011.
                                                  PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
                                                            od 21. rujna 2011.
                   o određivanju datuma za početak djelovanja viznog informacijskog sustava (VIS) u prvoj regiji
                                                              (2011/636/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,                                                        (4)     U skladu s člankom 48. stavkom 1. točkom (c) Uredbe o
                                                                                VIS-u, države članice obavijestile su Komisiju da su doni
                                                                                jele sve potrebne tehničke i pravne akte za prikupljanje i
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,                         prijenos podataka iz članka 5. stavka 1. Uredbe o VIS-u u
                                                                                vizni informacijski sustav za sve zahtjeve u prvoj regiji,
                                                                                uključujući mjere za prikupljanje i/ili prijenos podataka u
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 767/2008 Europskog parla                       ime druge države članice.
menta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom
sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o
vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (1), a posebno
njezin članak 48. stavak 1.,                                              (5)     U skladu s člankom 48. stavkom 4. Uredbe o VIS-u,
                                                                                Komisija je donijela Odluku 2010/49/EZ od 30. stude
                                                                                noga 2009. o određivanju prvih regija za početak djelo
budući da:                                                                        vanja viznog informacijskog sustava (VIS) (5). U skladu s
                                                                                tom Odlukom prva regija u kojoj bi trebalo započeti
                                                                                prikupljanje i prijenos podataka u vizni informacijski
(1)      Komisija bi trebala odrediti datum za početak djelovanja                 sustav za sve zahtjeve obuhvaća Alžir, Egipat, Libiju,
         VIS-a kad se ispune uvjeti iz članka 48. stavka 1. točaka                Mauritaniju, Maroko i Tunis.
         (a) (b) i (c) Uredbe o VIS-u.
                                                                          (6)     Budući da je tako uvjet iz članka 48. stavka 1. Uredbe o
(2)      U skladu s člankom 48. stavkom 1. točkom (a) i
                                                                                VIS-u ispunjen, Komisija treba odrediti datum za početak
         člankom 45. stavkom 2. Uredbe o VIS-u, Komisija je
                                                                                djelovanja viznog informacijskog sustava (VIS) u prvoj
         donijela tri odluke potrebne za tehničku provedbu središ
                                                                                regiji.
         njeg viznog informacijskog sustava, nacionalnih sučelja i
         komunikacijske infrastrukture između središnjeg viznog
         informacijskog sustava i nacionalnih sučelja. Te su
         odluke Odluka Komisije 2009/377/EZ od 5. svibnja                 (7)     Radi potrebe određivanja datuma za početak djelovanja
         2009. o donošenju provedbenih mjera za savjetodavni                      VIS-a u bližoj budućnosti, ova bi Odluka trebala stupiti
         mehanizam i druge postupke iz članka 16. Uredbe (EZ)                     na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
         br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o viznom
         informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među
         državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak              (8)     Budući da se Uredba o VIS-u gradi na schengenskoj
         (Uredba o VIS-u) (2), Odluka Komisije 2009/756/EZ od                     pravnoj stečevini, Danska je u skladu člankom 5. Proto
         9. listopada 2009. o utvrđivanju specifikacija za razluči               kola o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o
         vost i uporabu otisaka prstiju za biometrijsku identifika               Europskoj uniji i Ugovoru o osnivanju Europske zajed
         ciju i provjeru u okviru viznog informacijskog sustava (3),              nice, obavijestila da je Uredbu o VIS-u prenijela u svoje
         i Odluka Komisije 2009/876/EZ od 30. studenoga 2009.                     nacionalno pravo. Stoga je Danska u skladu s među
         o donošenju tehničkih provedbenih mjera za unos poda                    narodnim pravom obvezna primjenjivati ovu Odluku.
         taka i povezivanje zahtjeva, za pristup podacima, za
         izmjene, brisanje i preliminarno brisanje podataka, te za
         vođenje i pristup evidenciji o svim postupcima obrade
         podataka u viznom informacijskom sustavu (4).                    (9)     Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske
                                                                                pravne stečevine u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudje
                                                                                luje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od
(3)      U skladu s člankom 48. stavkom 1. točkom (b) Uredbe o                    29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine
         VIS-u, Komisija je objavila uspješan završetak cjelovitog                Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u poje
         testa VIS-a na dan donošenja ove Odluke.                                 dinim odredbama schengenske pravne stečevine (6). Ova
                                                                                Odluka stoga za Ujedinjenu Kraljevinu nije obvezujuća i
                                                                                na nju se ne primjenjuje.
(1 ) SL L 218,  13.8.2008., str. 60.
(2 ) SL L 117,  12.5.2009., str. 3.
(3 ) SL L 270,  15.10.2009., str. 14.                                     (5) SL L 23, 27.1.2010., str. 62.
(4 ) SL L 315,  2.12.2009., str. 30.                                      (6) SL L 131, 1.6.2000., str. 43.
 ---pagebreak--- 258                     HR                               Službeni list Europske unije                                            19/Sv. 16
(10)     Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske                (14)   Što se tiče Cipra, ova Uredba predstavlja akt koji se
         pravne stečevine u kojoj Irska ne sudjeluje u skladu s                   nadograđuje na schengensku pravnu stečevinu, ili je na
         Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o                        koji drugi način s njom povezan, u smislu članka 3.
         zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi                  stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003.
         schengenske pravne stečevine (1). Ova Odluka stoga za
         Irsku nije obvezujuća i na nju se ne primjenjuje.
                                                                           (15)   Što se tiče Bugarske i Rumunjske, ova Odluka predstavlja
                                                                                akt koji se gradi na schengenskoj pravnoj stečevini, ili je
(11)     Što se tiče Islanda i Norveške, ova Odluka predstavlja                   na koji drugi način s njom povezan, u smislu članka 4.
         razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu                    stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005.
         Sporazuma Vijeća Europske unije s Republikom Island i
         Kraljevinom Norveškom o pridruživanju tih dviju država
         provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevi          DONIJELA JE OVU ODLUKU:
         ne (2), u području na koje upućuje članak 1. točka (B)
         Odluke Vijeća 1999/437/EZ (3) o određenim rješenjima
         za primjenu tog Sporazuma.                                                                    Članak 1.
                                                                           Vizni informacijski sustav započinje djelovati u prvoj regiji,
(12)     Što se tiče Švicarske, ova Odluka predstavlja razvoj odre        određenoj Odlukom 2010/49/EZ, dana 11. listopada 2011.
         daba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma
         između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske
         Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije                                         Članak 2.
         provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevi
         ne (4), u području na koje upućuje članak 1. točka (B)            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu
         Odluke 1999/437/EZ koja se čita u vezi s člankom 3.               Europske unije.
         Odluke Vijeća 2008/146/EZ (5).
                                                                                Članak 3.
(13)     Što se tiče Lihtenštajna, ova Odluka predstavlja razvoj
         odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Proto             Ova se Odluka primjenjuje u skladu s Ugovorima.
         kola između Europske unije, Europske zajednice,
         Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristu
                                                                           Sastavljeno u Bruxellesu 21. rujna 2011.
         panju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između
         Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfede
         racije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi,                                               Za Komisiju
         primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u
         području iz članka 1. točke (B) Odluke 1999/437/EZ u                                                    Predsjednik
         vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EZ (6).                                                  José Manuel BAROSSO
(1 ) SL L 64, 7.3.2002., str. 20.
(2 ) SL L 176, 10.7.1999., str. 36.
(3 ) SL L 176, 10.7.1999., str. 31.
(4 ) SL L 53, 27.2.2008., str. 52.
(5 ) SL L 53, 27.2.2008., str. 1.
(6 ) SL L 160, 18.6.2011., str. 19.
 ---pagebreak--- 19/Sv. 16          HR                              Službeni list Europske unije                                    259
                Izjava Komisije o uspješnom završetku opsežnog testiranja viznog informacijskog sustava
          U skladu s člankom 48. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od
          9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o
          vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (1), Komisija izjavljuje da je uspješno završila opsežno
          testiranje VIS-a koje je provela zajedno s državama članicama.
          (1) SL L 218, 13.8.2008., str. 60.


title: Provedbena odluka Komisije оd 7. srpnja 2016. o financiranju programa rada za 2016. o izobrazbi u području sigurnosti hrane i hrane za životinje, zdravlja i dobrobiti životinja te zdravlja bilja u okviru programa „Bolja izobrazba za sigurniju hranu”

text:
               8.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 248/4

         PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
   оd 7. srpnja 2016.
   o financiranju programa rada za 2016. o izobrazbi u području sigurnosti hrane i hrane za životinje, zdravlja i dobrobiti životinja te zdravlja bilja u okviru programa „Bolja izobrazba za sigurniju hranu”
   (2016/C 248/05)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 84.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal, o izmjeni direktiva Vijeća 98/56/EZ, 2000/29/EZ i 2008/90/EZ, uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 882/2004 i (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 66/399/EEZ, 76/894/EEZ i 2009/470/EZ (2), a posebno njezin članak 36. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuju se opća pravila provedbe službenih kontrola kojima se provjerava poštovanje propisa koji su posebno usmjereni na sprečavanje, uklanjanje ili smanjivanje na prihvatljivu razinu rizika za zdravlje ljudi i životinja te na osiguranje dobrih poslovnih običaja u trgovini hranom i hranom za životinje i zaštitu interesa potrošača. Člankom 51. te Uredbe utvrđeno je da Komisija može organizirati tečajeve stručnog osposobljavanja za osoblje nadležnih tijela država članica koje je odgovorno za službene kontrole predviđene u toj Uredbi te da ti tečajevi mogu biti otvoreni za sudionike iz trećih zemalja, posebno iz zemalja u razvoju. Navedeni tečajevi mogu posebno obuhvaćati izobrazbu o pravnim propisima Europske unije o hrani i hrani za životinje te propisima o zdravlju i dobrobiti životinja.

               (2)

               Člankom 2. stavkom 1. točkom i. Direktive Vijeća 2000/29/EZ (4) utvrđena je pravna osnova za organiziranje tečajeva u području zdravlja bilja.

               (3)

               Komisija je 2006. izradila program „Bolja izobrazba za sigurniju hranu” kako bi postigla ciljeve utvrđene Uredbom (EZ) br. 882/2004. U okviru Komunikacije Komisije od 20. rujna 2006. o boljoj izobrazbi za sigurniju hranu (5) istražuju se mogućnosti za organizaciju budućih izobrazbi.

               (4)

               Uredbom (EU) br. 652/2014 utvrđene su odredbe za upravljanje rashodima općeg proračuna Europske unije u područjima koja obuhvaćaju pravila u pogledu sigurnosti hrane i hrane za životinje, zdravlja i dobrobiti životinja te zdravlja bilja. U skladu s člankom 31., Unija može financirati osposobljavanje osoblja nadležnih tijela odgovornih za službene kontrole iz članka 51. Uredbe (EZ) br. 882/2004 s ciljem razvoja usklađenog pristupa službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi, životinja i bilja.

               (5)

               Kako bi se osigurala provedba programa „Bolja izobrazba za sigurniju hranu” u državama članicama, potrebno je donijeti odluku o financiranju i program rada za 2016. za izobrazbu u području sigurnosti hrane i hrane za životinje, zdravlja i dobrobiti životinja te zdravlja bilja. Člankom 94. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (6) utvrđuju se detaljna pravila o donošenju odluke o financiranju.

               (6)

               Provedbenom odlukom Komisije 2013/770/EU (7) osniva se „Izvršna agencija za potrošače, zdravlje, poljoprivredu i hranu” (dalje u tekstu: „Agencija”). Tom Odlukom Agenciji su delegirane određene zadaće upravljanja i provedbe programa povezane s mjerama izobrazbe za sigurnost hrane koje se provode u skladu s Uredbom (EZ) br. 882/2004 i Direktivom 2000/29/EZ.

               (7)

               Kako bi se omogućila fleksibilnost u provedbi programa rada, primjereno je definirati izraz „značajna promjena” u smislu članka 94. stavka 4. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012.

               (8)

               Potrebno je omogućiti plaćanje zatezne kamate u skladu s člankom 92. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i člankom 111. stavkom 4. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012.

               (9)

               Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         ODLUČILA JE:
   Članak 1.
   Program rada
   Donosi se godišnji program rada za provedbu programa „Bolja izobrazba za sigurniju hranu” za 2016., kako je utvrđen u Prilogu. Ova Odluka predstavlja odluku o financiranju u smislu članka 84. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
   Članak 2.
   Doprinos Unije
   1.   Najveći doprinos za provedbu programa rada za godinu 2016. iznosi 15 500 000 EUR i financira se odobrenim sredstvima iz proračunske linije 17.04.03 općeg proračuna Europske unije za 2016.
   2.   Odobrena sredstva predviđena u stavku 1. mogu obuhvaćati i zateznu kamatu.
   Članak 3.
   Klauzula o fleksibilnosti
   Ukupne promjene dodijeljenih sredstava za određena djelovanja koje ne premašuju 20 % najvećeg doprinosa utvrđenog člankom 2. stavkom 1. ove Odluke ne smatraju se značajnima u smislu članka 94. stavka 4. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012 ako te promjene ne utječu znatno na prirodu djelovanja i cilj programa rada. Povećanje najvećeg doprinosa utvrđenog člankom 2. stavkom 1. ove Odluke ne premašuje 20 %.
   Promjene iz prvog stavka može primijeniti nadležni dužnosnik za ovjeravanje. Te promjene primjenjuju se u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. srpnja 2016.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

      (2)  SL L 189, 27.6.2014., str. 1.

      (3)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

      (4)  Direktiva Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. godine o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (SL L 169, 10.7.2000., str. 1.).

      (5)  Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu: „Bolja izobrazba za sigurniju hranu”, COM(2006) 519 final od 20. rujna 2006.

      (6)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

      (7)  Provedbena odluka Komisije 2013/770/EU оd 17. prosinca 2013. o osnivanju Izvršne agencije za potrošače, zdravlje i hranu te o stavljanju izvan snage Odluke 2004/858/EZ (SL L 341, 18.12.2013., str. 69.).

      PRILOG
      1.1.   Uvod

      Na temelju ciljeva utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 882/2004 i Direktivi 2000/29/EZ ovaj program rada sadržava djelovanja koja će se financirati i raščlambu proračuna za 2016. kako slijedi:

                  Javna nabava (provedba u okviru izravnog upravljanja): vanjski ugovori za izvršenje programa izobrazbe i drugih alata za učenje

                  15 500 000  EUR

                  UKUPNO

                  15 500 000  EUR

            1.2.   Javna nabava

      1.2.1.   Vanjski ugovori za izvršenje programa izobrazbe i drugih alata za učenje

      Ukupna proračunska sredstva rezervirana za ugovore o javnoj nabavi u 2016. iznose 15 500 000 EUR.

         PRAVNA OSNOVA

      Uredba (EZ) br. 882/2004, članak 51.
      Direktiva 2000/29/EZ, članak 2. stavak 1. točka i.
      Uredba (EU) br. 652/2014, članak 31. i članak 36. stavak 1.

         PRORAČUNSKA LINIJA

         Proračunska linija: 17.04.03

         OKVIRNI BROJ I VRSTE PREDVIĐENIH UGOVORA

      Za sva navedena tehnička pitanja potpisat će se jedan ili više izravnih odnosno okvirnih ugovora o uslugama. Procjenjuje se da će se potpisati 15 izravnih ili posebnih ugovora o uslugama. Vanjski izvoditelji uglavnom su uključeni u organizacijski i logistički aspekt aktivnosti povezanih s izobrazbom.

         PREDMET PREDVIĐENIH UGOVORA (AKO JE MOGUĆE)

      Aktivnosti izobrazbe za 2016. odnosit će se na sljedeće teme:

                  Aktivnosti

                  Iznos u eurima

                  Antimikrobna otpornost

                  1 185 000

                  Kontrole zdravlja bilja

                  1 150 000

                  Kontrola opreme za primjenu pesticida

                  320 000

                  Procjena rizika

                  935 000

                  Higijena hrane na razini primarne proizvodnje

                  1 095 000

                  Spremnost na izbijanje bolesti i upravljanje u području hrane

                  745 000

                  Informacije o hrani i njezinu sastavu

                  870 000

                  Propisi o hrani za životinje

                  1 040 000

                  Kontrola kontaminanata

                  880 000

                  Kontrolni pregledi na graničnim inspekcijskim postajama

                  975 000

                  Kontrola kretanja pasa i mačaka

                  610 000

                  TRACES (sanitarni i fitosanitarni aspekti te aspekti u pogledu kvalitete)

                  1 180 000

                  Dobrobit životinja

                  920 000

                  Analiza hrane

                  1 170 000

                  Standardi hrane EU-a

                  1 950 000

                  Pomoć i potpora projektu e-učenja

                  135 000

                  Izobrazba za nepredvidive slučajeve te konferencije i alati za učenje i širenje informacija u pogledu zdravlja i dobrobiti životinja, zdravlja bilja i sigurnosti hrane

                  340 000

                     UKUPNO

                     15 500 000

         PROVEDBA

      Izvršna agencija za potrošače, zdravlje, poljoprivredu i hranu (Provedbena odluka 2013/770/EU) upravljat će iznosom od 15 365 000 EUR i upotrebljavati ga za financiranje mjera za sigurnost hrane na temelju Uredbe (EZ) br. 882/2004 i Direktive 2000/29/EZ. S preostalih 135 000 EUR upravljat će Komisija u svrhu financiranja pomoći i potpore projektu e-učenja.

         OKVIRNI ROK ZA POKRETANJE POSTUPKA JAVNE NABAVE

      Otprilike u trećem ili četvrtom tromjesečju 2016.

         OKVIRNI IZNOS ZA POZIV NA PODNOŠENJE PONUDA

      15 500 000 EUR
      1.2.2.   Okvirni ugovor za pružanje usluga u području ocjenjivanja, studija, procjena učinka, praćenja i drugih srodnih usluga u pogledu politika zdravlja i sigurnosti hrane

         PREDMET PREDVIĐENIH UGOVORA

      Pružanje usluga u području ocjenjivanja, studija, procjena učinka, praćenja i drugih srodnih usluga u pogledu politika zdravlja i sigurnosti hrane

         VRSTA UGOVORA

      Novi okvirni ugovor za usluge

         OKVIRNI BROJ PREDVIĐENIH UGOVORA

      Jedan okvirni ugovor.

         OKVIRNI ROK ZA POKRETANJE POSTUPKA JAVNE NABAVE

      Druga polovina 2016.