title: Odluka (EU) 2020/139Europske Središnje Banke od 22. siječnja 2020. o utvrđivanju uvjeta za prijenos udjela u kapitalu Europske središnje banke među nacionalnim središnjim bankama i prilagodbu uplaćenoga kapitala i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/45 (ESB/2020/5)

text:
                  1.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 27/9

         ODLUKA (EU) 2020/139EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 22. siječnja 2020.
         o utvrđivanju uvjeta za prijenos udjela u kapitalu Europske središnje banke među nacionalnim središnjim bankama i prilagodbu uplaćenoga kapitala i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/45 (ESB/2020/5)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 28.5.,
         budući da:

                     (1)

                     Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) dostavila je 29. ožujka 2017. obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Europske unije u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji. Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske Unije se prestaju primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od datuma koji slijedi nakon datuma navedenog u članku 1. stavku 1. Odluke (EU) 2019/1810 Europskog Vijeća (1). Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, središnja banka Bank of England (BoE) prestaje biti nacionalna središnja banka države članice, a time i Europskog sustava središnjih banaka. Odlukom (EU) 2020/137 Europske središnje banke (ESB/2020/3) (2) propisuje se prilagodba pondera dodijeljenih nacionalnim središnjim bankama (NSB) u ključu za upis kapitala Europske središnje banke (ESB) (dalje u tekstu: „ponderi u ključu kapitala” odnosno „ključ kapitala”). Ova prilagodba zahtijeva da Upravno vijeće odredi uvjete za prijenos udjela u kapitalu među nacionalnim središnjim bankama koje su članice Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) na dan 31. siječnja 2020. kako bi se osiguralo da je raspodjela spomenutih udjela u skladu s izvršenim prilagodbama. Stoga je potrebno donijeti novu odluku kojom će biti stavljena izvan snage Odluka (EU) 2019/45 Europske središnje banke (ESB/2018/29) (3) s učinkom od 1. veljače 2020.

                     (2)

                     Odlukom (EU) 2020/138 Europske središnje banke (ESB/2020/4) (4) utvrđen je oblik i opseg u kojem su nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke iz europodručja”) obvezne uplatiti kapital ESB-a s obzirom na prilagođeni ključ kapitala. Odlukom (EU) 2020/136 Europske središnje banke (ESB/2020/2) (5) utvrđen je postotak koji su nacionalne središnje banke izvan europodručja (dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke izvan europodručja”) obvezne uplatiti s učinkom od 1. veljače 2020. s obzirom na prilagođeni ključ kapitala.

                     (3)

                     S obzirom na to da su sve nacionalne središnje banke iz europodručja već uplatile svoje ukupne udjele u upisanom kapitalu ESB-a koji se primjenjuju do 31. siječnja 2020. u skladu s Odlukom (EU) 2019/44 Europske središnje banke (ESB/2018/28) (6), u skladu s Odlukom (EU) 2020/138 (ESB/2020/4) svaka nacionalna središnja banka europodručja bi trebala prenijeti dodatan iznos ESB-u kako bi se do 2022. dosegnuli iznosi navedeni u tablici u članku 1. te Odluke.

                     (4)

                     Jednako tako, s obzirom da su nacionalne središnje banke izvan europodručja već uplatile postotke svojih udjela u upisanom kapitalu ESB-a, koji se primjenjuju do 31. siječnja 2020. u skladu s Odlukom (EU) 2019/48 Europske središnje banke (ESB/2018/32) (7), u skladu s Odlukom (EU) 2020/136 (ESB/2020/2) svaka preostala nacionalna središnja banka izvan europodručja bi trebala prenijeti dodatan iznos ESB-u kako bi se dosegnuli iznosi navedeni u trećem stupcu tablice u članku 1. te Odluke,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Prijenos udjela u kapitalu
            S obzirom na udio u kapitalu ESB-a koji će svaki NSB imati upisan na dan 31. siječnja 2020., te udio u kapitalu ESB-a koji svaki NSB upisuje s učinkom od 1. veljače 2020. zbog prilagodbe pondera u ključu kapitala kako je utvrđeno u članku 2. Odluke (EU) 2020/137 (ESB/2020/3), nacionalne središnje banke se obvezuju između sebe prenijeti udjele u kapitalu putem prijenosa preko ESB-a kako bi se osiguralo da je raspodjela udjela u kapitalu s učinkom od 1. veljače 2020. u skladu s prilagođenim ponderima. U tu svrhu, smatra se da je svaki NSB na temelju ovog članka te bez potrebe za daljnjim formalnostima ili aktima, s učinkom od 1. veljače 2020. prenio ili primio udio u upisanom kapitalu ESB-a koji je naveden pokraj njegova naziva u četvrtom stupcu tablice u Prilogu I. ovoj Odluci, pri čemu se „+” odnosi na udio u kapitalu koji ESB prenosi NSB-u, a „–” na udio u kapitalu koji NSB prenosi ESB-u.

            Članak 2.
            Prilagodba uplaćenog kapitala

               1.   S obzirom na iznos kapitala ESB-a koji je svaki NSB iz europodručja uplatio i od 1. siječnja 2019. i iznos kapitala ESB-a koji će svaki NSB uplatiti u skladu s člankom 1. i člankom 2. stavkom 1. Odluke (EU) 2020/138 (ESB/2020/4), prvog radnog dana Transeuropskog automatiziranog sustava ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (TARGET2) nakon 1. veljače 2020. svaki NSB obvezan je prenijeti ili primiti neto iznos koji je naveden pokraj njegova naziva u četvrtom stupcu tablice u Prilogu II. ovoj Odluci, pri čemu se „+” odnosi na iznos koji NSB prenosi ESB-u, a „–” na iznos koji ESB prenosi tom NSB-u. Svaka nacionalna središnja banka iz europodručja mora provesti dva daljnja obroka dva radna dana prije posljednjeg radnog dana sustava TARGET2 u 2021. odnosno 2022., prijenosom neto iznosa koji je naveden pokraj njezina naziva u šestom i osmom stupcu tablice u Prilogu II. ovoj Odluci.

               2.   S obzirom na iznos kapitala ESB-a koji je svaka nacionalna središnja banka izvan europodručja uplatila od 1. siječnja 2019. i iznos kapitala ESB-a koji će svaka nacionalna središnja banka izvan europodručja uplatiti s učinkom od 1. veljače 2020., u skladu s člankom 1. Odluke (EU) 2020/136 (ESB/2020/2), prvog radnog dana sustava TARGET2, svaka nacionalna središnja banka izvan europodručja obvezna je 1. veljače 2020. prenijeti neto iznos koji je naveden pokraj njezina naziva u četvrtom stupcu tablice u Prilogu II. ove Odluke.

               3.   Prvog radnog dana sustava TARGET2 nakon 1. veljače 2020. ESB i nacionalne središnje banke iz europodručja koje su obvezne prenijeti određeni iznos kao prvi obrok u skladu sa stavkom 1.i nacionalne središnje banke izvan europodručja koje su obvezne prenijeti određeni iznos u skladu sa stavkom 2., zasebno prenose kamate na sve relevantne dugovane iznose koje dospijevaju u razdoblju od 1. veljače 2020. do datuma prijenosa. Prenositelji i primatelji tih kamata isti su kao i prenositelji i primatelji iznosa na koje se kamate obračunavaju.

            Članak 3.
            Opće odredbe

               1.   Prijenosi opisani u članku 2. provode se preko sustava TARGET2.

               2.   Ako NSB nema pristup sustavu TARGET2, iznosi opisani u članku 2. prenose se knjiženjem u korist računa koji su ESB ili NSB obvezni pravodobno navesti.

               3.   Kamate koje dospijevaju u skladu s člankom 2. stavkom 3. izračunavaju se dnevno primjenom metode stvarnog broja dana/360 dana, po stopi jednakoj posljednjoj dostupnoj graničnoj kamatnoj stopi koju je Eurosustav upotrijebio u svojim aukcijama za glavne operacije refinanciranja.

               4.   ESB i nacionalne središnje banke koje su obvezne provesti prijenos u skladu s člankom 2. obvezni su pravodobno navesti potrebne upute za propisno i pravodobno provođenje spomenutog prijenosa.

            Članak 4.
            Stupanje na snagu i stavljanje izvan snage

               1.   Ova Odluka stupa na snagu 1. veljače 2020.

               2.   Odluka (EU) 2019/45 (ESB/2018/29) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. veljače 2020.

               3.   Upućivanja na Odluku (EU) 2019/45 (ESB/2018/29) smatraju se upućivanjima na ovu Odluku.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. siječnja 2020.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARD

            (1)  Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/1810 donesena u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom od 29. listopada 2019. o produljenju razdoblja na temelju članka 50. stavka 3. UEU-a (SL L 278I, 30.10.2019., str. 1.).

            (2)  Odluka (EU) 2020/137 Europske središnje banke od 22. siječnja 2020. o postotnim udjelima nacionalnih središnjih banaka u ključu za upis kapitala Europske središnje banke i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/43 (ESB/2020/3) (vidjeti stranicu …. ovog Službenog lista).

            (3)  Odluka (EU) 2019/45 Europske središnje banke od 29. studenoga 2018. o utvrđivanju uvjeta za prijenos udjela u kapitalu Europske središnje banke među nacionalnim središnjim bankama i prilagodbu uplaćenoga kapitala i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2013/29 (ESB/2018/29) (SL L 9, 11.1.2019., str. 183.).

            (4)  Odluka (EU) 2020/138 Europske središnje banke od 22. siječnja 2020. o uplati kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/44 (ESB/2020/4) (vidjeti stranicu 6 ovog Službenog lista).

            (5)  Odluka (EU) 2020/136 Europske središnje banke od 22. siječnja 2020. o uplati kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka izvan europodručja i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2019/48 (ESB/2020/2) (vidjeti stranicu 1 ovog Službenog lista).

            (6)  Odluka (EU) 2019/44 Europske središnje banke od 29. studenoga 2018. o uplati kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro, izmjeni Odluke ESB/2014/61 i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2013/30 (ESB/2018/28) (SL L 9, 11.1.2019., str. 180.).

            (7)  Odluka (EU) 2019/48 Europske središnje banke od 30. studenoga 2018. o uplati kapitala Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka izvan europodručja i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2013/31 (ESB/2018/32) (SL L 9, 11.1.2019., str. 196.).

            PRILOG I.

               UPISANI KAPITAL NACIONALNIH SREDIŠNJIH BANAKA

                        (EUR)

                        Udio upisan 31. siječnja 2020.

                        Udio upisan od 1. veljače 2020.

                        Udio za prijenos

                           Nacionalna središnja banka iz europodručja

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        320 744 959,47

                        +47 088 780,75

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        2 320 816 565,68

                        +332 587 517,20

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        24 800 091,20

                        +3 496 477,29

                        Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        149 081 997,36

                        +21 844 864,26

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        217 766 667,22

                        +30 580 644,97

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        1 049 820 010,62

                        +147 111 846,08

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 798 120 274,32

                        +260 308 945,00

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 495 637 101,77

                        +218 037 292,39

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        18 943 762,37

                        +2 673 776,74

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        34 304 447,40

                        +4 741 353,09

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        50 953 308,28

                        +7 014 604,58

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        29 000 193,94

                        +4 427 427,89

                        Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        9 233 731,03

                        +1 309 825,86

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        515 941 486,95

                        +75 612 674,38

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        257 678 468,28

                        +37 660 199,59

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        206 054 009,57

                        +28 881 118,86

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        42 390 727,68

                        +6 007 878,92

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        100 824 115,85

                        +14 180 759,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        161 714 780,61

                        +24 150 590,77

                           Nacionalne središnje banke izvan europodručja

                        Българска народна банка (Bugarska narodna banka)

                        92 131 635,17

                        106 431 469,51

                        +14 299 834,34

                        Česká národní banka

                        175 062 014,33

                        203 445 182,87

                        +28 383 168,54

                        Danmarks Nationalbank

                        162 223 555,95

                        190 422 699,36

                        +28 199 143,41

                        Hrvatska narodna banka

                        61 410 265,11

                        71 390 921,62

                        +9 980 656,51

                        Magyar Nemzeti Bank

                        144 492 194,37

                        167 657 709,49

                        +23 165 515,12

                        Narodowy Bank Polski

                        563 636 468,10

                        653 126 801,54

                        +89 490 333,44

                        Banca Națională a României

                        264 887 922,99

                        306 228 624,99

                        +41 340 702,00

                        Sveriges Riksbank

                        273 028 328,31

                        322 476 960,60

                        +49 448 632,29

                        Bank of England

                        1 552 024 563,60

                        0,00

                        -1 552 024 563,60

                           Ukupno  (1)

                           10 825 007 069,61

                           10 825 007 069,61

                           0,00

               (1)  Zbog zaokruživanja ukupni iznosi ne moraju odgovarati zbroju svih prikazanih brojki.

            PRILOG II.

               UPLAĆENI KAPITAL NACIONALNIH SREDIŠNJIH BANAKA

                        (EUR)

                        Udio uplaćen 31. siječnja 2020.

                        Udio uplaćen od 1. veljače 2020.

                        Iznos prijenosa 1. veljače 2020.

                        Udio uplaćen od 29. prosinca 2021.

                        Iznos prijenosa 29. prosinca 2021.

                        Udio uplaćen od 28. prosinca 2022.

                        Iznos prijenosa 28. prosinca 2022.

                           Nacionalna središnja banka iz europodručja

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        276 290 916,71

                        +2 634 737,99

                        298 517 938,09

                        +22 227 021,38

                        320 744 959,47

                        +22 227 021,38

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        1 999 160 134,91

                        +10 931 086,43

                        2 159 988 350,30

                        +160 828 215,39

                        2 320 816 565,68

                        +160 828 215,38

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        21 362 892,01

                        +59 278,10

                        23 081 491,61

                        +1 718 599,60

                        24 800 091,20

                        +1 718 599,59

                        Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        128 419 794,29

                        +1 182 661,19

                        138 750 895,83

                        +10 331 101,54

                        149 081 997,36

                        +10 331 101,53

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        187 585 027,73

                        +399 005,48

                        202 675 847,48

                        +15 090 819,75

                        217 766 667,22

                        +15 090 819,74

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        904 318 913,05

                        +1 610 748,51

                        977 069 461,84

                        +72 750 548,79

                        1 049 820 010,62

                        +72 750 548,78

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 548 907 579,93

                        +11 096 250,61

                        1 673 513 927,13

                        +124 606 347,20

                        1 798 120 274,32

                        +124 606 347,19

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 288 347 435,28

                        +10 747 625,90

                        1 391 992 268,53

                        +103 644 833,25

                        1 495 637 101,77

                        +103 644 833,24

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        16 318 228,29

                        +48 242,66

                        17 630 995,33

                        +1 312 767,04

                        18 943 762,37

                        +1 312 767,04

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        29 549 980,26

                        -13 114,05

                        31 927 213,83

                        +2 377 233,57

                        34 304 447,40

                        +2 377 233,57

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        43 891 371,75

                        -47 331,95

                        47 422 340,02

                        +3 530 968,27

                        50 953 308,28

                        +3 530 968,26

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        24 980 876,34

                        +408 110,29

                        26 990 535,14

                        +2 009 658,80

                        29 000 193,94

                        +2 009 658,80

                        Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        7 953 970,70

                        +30 065,53

                        8 593 850,87

                        +639 880,17

                        9 233 731,03

                        +639 880,16

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        444 433 941,02

                        +4 105 128,45

                        480 187 713,99

                        +35 753 772,97

                        515 941 486,95

                        +35 753 772,96

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        221 965 203,55

                        +1 946 934,86

                        239 821 835,92

                        +17 856 632,37

                        257 678 468,28

                        +17 856 632,36

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        177 495 700,29

                        +322 809,58

                        191 774 854,93

                        +14 279 154,64

                        206 054 009,57

                        +14 279 154,64

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        36 515 532,56

                        +132 683,80

                        39 453 130,12

                        +2 937 597,56

                        42 390 727,68

                        +2 937 597,56

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        86 850 273,32

                        +206 916,73

                        93 837 194,59

                        +6 986 921,27

                        100 824 115,85

                        +6 986 921,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        139 301 721,39

                        +1 737 531,55

                        150 508 251,00

                        +11 206 529,61

                        161 714 780,61

                        +11 206 529,61

                           Nacionalne središnje banke izvan europodručja

                        Българска народна банка (Bugarska narodna banka)

                        3 454 936,32

                        3 991 180,11

                        +536 243,79

                        3 991 180,11

                        0,00

                        3 991 180,11

                        0,00

                        Česká národní banka

                        6 564 825,54

                        7 629 194,36

                        +1 064 368,82

                        7 629 194,36

                        0,00

                        7 629 194,36

                        0,00

                        Danmarks Nationalbank

                        6 083 383,35

                        7 140 851,23

                        +1 057 467,88

                        7 140 851,23

                        0,00

                        7 140 851,23

                        0,00

                        Hrvatska narodna banka

                        2 302 884,94

                        2 677 159,56

                        +374 274,62

                        2 677 159,56

                        0,00

                        2 677 159,56

                        0,00

                        Magyar Nemzeti Bank

                        5 418 457,29

                        6 287 164,11

                        +868 706,82

                        6 287 164,11

                        0,00

                        6 287 164,11

                        0,00

                        Narodowy Bank Polski

                        21 136 367,55

                        24 492 255,06

                        +3 355 887,51

                        24 492 255,06

                        0,00

                        24 492 255,06

                        0,00

                        Banca Națională a României

                        9 933 297,11

                        11 483 573,44

                        +1 550 276,33

                        11 483 573,44

                        0,00

                        11 483 573,44

                        0,00

                        Sveriges Riksbank

                        10 238 562,31

                        12 092 886,02

                        +1 854 323,71

                        12 092 886,02

                        0,00

                        12 092 886,02

                        0,00

                        Bank of England

                        58 200 921,14

                        0,00

                        -58 200 921,14

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                           Ukupno ESSB
                            (1)

                           7 659 443 757,27

                           7 659 443 757,27

                           0,00

                           8 269 532 360,44

                           +610 088 603,17

                           8 879 620 963,49

                           +610 088 603,05

               (1)  Zbog zaokruživanja ukupni iznosi ne moraju odgovarati zbroju svih prikazanih brojki.


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/243 od 13. veljače 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na trinaestom sastanku Konferencije stranaka Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja u pogledu prijedlogâ različitih stranaka o izmjeni dodataka toj konvenciji te o povlačenju rezerve priopćene toj konvenciji

text:
                  25.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 53/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/243
         od 13. veljače 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na trinaestom sastanku Konferencije stranaka Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja u pogledu prijedlogâ različitih stranaka o izmjeni dodataka toj konvenciji te o povlačenju rezerve priopćene toj konvenciji
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Konvenciju o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja („Konvencija”) Unija je sklopila Odlukom Vijeća 82/461/EEZ (1) te je ona stupila na snagu 1. studenoga 1983.

                     (2)

                     Na temelju članka XI. Konvencije Konferencija stranaka Konvencije („Konferencija stranaka”) može donijeti odluke o izmjeni dodataka Konvenciji.

                     (3)

                     Konferencija stranaka treba donijeti odluke o izmjeni dodataka Konvenciji tijekom trinaestog sastanka koji će se održati od 15. do 22. veljače 2020.

                     (4)

                     Budući da će odluke o izmjeni dodataka Konvenciji biti obvezujuće za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Konferencije stranaka.

                     (5)

                     Unija je podnijela prijedloge za uvrštavanje vrste Tetrax tetrax u Dodatak I. Konvenciji i vrsta Galeorhinus galeus, Tetrax tetrax i Sphyrna
                        zygaena u Dodatak II. Konvenciji. Zbog tih predloženih izmjena ne bi bilo potrebno mijenjati pravo Unije.

                     (6)

                     Druge stranke Konvencije podnijele su prijedloge za uvrštavanje vrsta Elephas maximus indicus, Panthera onca, Ardeotis nigriceps, Houbaropsis bengalensis bengalensis, Diomedea antipodensis i Carcharhinus longimanus u Dodatak I. Konvenciji te uvrštavanje vrsta Panthera onca, Ovis vignei i Sphyrna zygaena (regionalna populacija koja nastanjuje isključive gospodarske pojaseve Brazila, Urugvaja i Argentine te međunarodne vode uz njih) u Dodatak II. Konvenciji.

                     (7)

                     Unija bi trebala poduprijeti vlastiti prijedlog za uvrštavanje globalne populacije vrste Sphyrna zygaena u Dodatak II. Konvenciji i dati mu prednost u odnosu na prijedlog jedne druge stranke Konvencije za uvrštavanje samo regionalne populacije koja nastanjuje isključive gospodarske pojaseve Brazila, Urugvaja i Argentine te međunarodne vode uz njih.

                     (8)

                     Unija bi trebala poduprijeti sve ostale prijedloge jer su znanstveno utemeljeni, u skladu s predanošću Unije međunarodnoj suradnji u području zaštite biološke raznolikosti u skladu s člankom 5. Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te u skladu sodlukama Konferencije stranaka te konvencije.

                     (9)

                     Unija nije država područja rasprostranjenja vrsta Elephas maximus indicus, Ardeotis nigriceps i Houbaropsis bengalensis bengalensis, stoga zbog uvrštavanja tih vrsta u Dodatak I. Konvenciji ne bi bilo potrebno mijenjati pravo Unije.

                     (10)

                     Unija nije država područja rasprostranjenja vrste Ovis vignei, stoga zbog uvrštavanja te vrste u Dodatak II. Konvenciji ne bi bilo potrebno mijenjati pravo Unije..

                     (11)

                     Vrsta Panthera onca pojavljuje se u Uniji samo u Francuskoj Gijani, koja nije obuhvaćena područjem primjene Direktive Vijeća 92/43/EEZ (2) jer se ona primjenjuje samo na europsko područje država članica na koje se primjenjuje Ugovor. Zaštita vrsta u Francuskoj Gijani, uključujući vrstu Panthera onca, osigurana je u okviru nacionalnog zakonodavstva. Zbog uvrštavanja te vrste u Dodatak I. Konvenciji stoga ne bi bilo potrebno mijenjati pravo Unije.

                     (12)

                     Vrsta ptica Diomedea antipodensis ne pojavljuje se u Uniji. Zajednička ribarstvena politika Unije i reguliranje ribolovnih aktivnosti koje provode nadležne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom nude odgovarajuće instrumente kojima Unija doprinosi upravljanju zaštitom te vrste. Zbog uvrštavanja te vrste u Dodatak I. Konvenciji stoga ne bi bilo potrebno mijenjati pravo Unije.

                     (13)

                     Zajednička ribarstvena politika Unije i reguliranje ribolovnih aktivnosti koje provode nadležne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom nude odgovarajuće instrumente kojima Unija doprinosi upravljanju zaštitom vrste riba Carcharhinus longimanus. Nadalje, hvatanje i zadržavanje te vrste zabranjeni su Uredbom Vijeća (EU) 2019/124 (3). Zbog uvrštavanja te vrste u Dodatak I. Konvenciji stoga ne bi bilo potrebno mijenjati pravo Unije.

                     (14)

                     Hvatanje i zadržavanje vrste Cetorhinus maximus, koja je uvrštena u Dodatak I. Konvenciji, ali je u odnosu na to uvrštavanje trenutačno na snazi rezerva Unije, zabranjeno je Uredbom (EU) 2019/124. Zbog povlačenja te rezerve stoga ne bi bilo potrebno mijenjati pravo Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na trinaestom sastanku Konferencije stranaka je sljedeće:

                        (a)

                        poduprijeti dodavanje sljedećih vrsta u Dodatak I. Konvenciji:

                                    —

                                    Tetrax tetrax,

                                    —

                                    Elephas maximus indicus,

                                    —

                                    Panthera onca,

                                    —

                                    Ardeotis nigriceps,

                                    —

                                    Houbaropsis bengalensis bengalensis,

                                    —

                                    Diomedea antipodensis,

                                    —

                                       Carcharhinus longimanus;

                        (b)

                        poduprijeti dodavanje sljedećih vrsta u Dodatak II. Konvenciji:

                                    —

                                       Tetrax tetrax,

                                    —

                                    Galeorhinus galeus,

                                    —

                                       Sphyrna zygaena (globalna populacija),

                                    —

                                    Panthera onca,

                                    —

                                       Ovis vignei.

            Članak 2.
            Komisija u ime Unije obavješćuje depozitara Konvencije o povlačenju svoje rezerve koja se odnosi na uvrštavanje vrste Cetorhinus maximus u Dodatak I. Konvenciji.

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 13. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća 82/461/EEZ od 24. lipnja 1982. o sklapanju Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja (SL L 210, 19.7.1982., str. 10.).

            (2)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

            (3)  Uredba Vijeća (EU) 2019/124 od 30. siječnja 2019. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2019. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 29, 31.1.2019., str. 1.).


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/245 od 17. veljače 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za partnerstvo osnovanog Sveobuhvatnim i pojačanim sporazumom o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnikâ Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo te utvrđivanja popisa pododbora, za primjenu tog sporazuma s izuzetkom njegove glave II.

text:
                  25.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 52/3

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/245
         od 17. veljače 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za partnerstvo osnovanog Sveobuhvatnim i pojačanim sporazumom o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnikâ Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo te utvrđivanja popisa pododbora, za primjenu tog sporazuma s izuzetkom njegove glave II.
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91., članak 100. stavak 2., članke 207. i 209., u vezi s člankom 218. stavkom 8. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 9.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (1) („Sporazum”) potpisan je u Bruxellesu 24. studenoga 2017. i privremeno se primjenjuje od 1. lipnja 2018.

                     (2)

                     Člancima 362. i 363. Sporazuma osnivaju se Vijeće za partnerstvo i Odbor za partnerstvo radi lakšeg funkcioniranja Sporazuma.

                     (3)

                     Na temelju članka 362. stavka 4. Sporazuma Vijeće za partnerstvo donosi svoj poslovnik, a na temelju članka363. stavka 4. Sporazuma Vijeće za partnerstvo u svojem poslovniku utvrđuje dužnosti i način rada Odbora za partnerstvo.

                     (4)

                     Kako bi se osiguralo djelotvorno funkcioniranje Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnike Vijeća za partnerstvo i Odbora za partnerstvo.

                     (5)

                     U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2018/104 (2), tijekom razdoblja privremene primjene Sporazuma, Vijeće za partnerstvo može odlučivati samo o onim pitanjima koja su obuhvaćena privremenom primjenom Sporazuma kako je predviđeno u toj odluci.

                     (6)

                     Na temelju članka 364. stavka 2. Sporazuma, Vijeće za partnerstvo može odlučiti o osnivanju pododborâ i ostalih tijela u određenim područjima koji mu mogu pomagati u izvršavanju njegovih dužnosti. Nadalje, u svojem poslovniku Vijeće za partnerstvo određuje sastav, dužnosti i način rada takvih odbora i ostalih tijela.

                     (7)

                     Vijeće za partnerstvo treba donijeti poslovnike Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela.

                     (8)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za partnerstvo jer će odluka o poslovnicima Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo i pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo te o utvrđivanju popisa pododbora biti obvezujuća za Uniju.

                     (9)

                     Stajalište Unije u okviru Vijeća za partnerstvo trebalo bi se stoga temeljiti na nacrtu odluke Vijeća za partnerstvo.

                     (10)

                     Ova se Odluka ne odnosi na nacrt odluke Vijeća za partnerstvo u mjeri u kojoj se njome uređuje način rada tijela osnovanih na temelju Sporazuma u okviru primjene glave II. Sporazuma, koja sadržava odredbe koje se odnose na zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku Unije obuhvaćene područjem primjene glave V. poglavlja 2. Ugovora o Europskoj uniji. Cilj i sadržaj tih odredaba različiti su od cilja i sadržaja, te su neovisni o cilju i sadržaju, ostalih odredaba Sporazuma o uspostavi partnerstva između stranaka. Zasebna odluka koja se odnosi na nacrt odluke Vijeća za partnerstvo u mjeri u kojoj se njome uređuje način rada tijela osnovanih na temelju Sporazuma u primjeni glave II. Sporazuma donijet će se usporedno s ovim Sporazumom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za partnerstvo osnovanog Sveobuhvatnim i pojačanim sporazumom o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnikâ Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo, te utvrđivanja popisa pododbora, za primjenu tog sporazuma s izuzetkom njegove glave II., temelji se na nacrtu odluke Vijeća za partnerstvo (3).

               2.   Predstavnici Unije u okviru Vijeća za partnerstvo mogu prihvatiti manje tehničke izmjene nacrta odluke bez daljnje odluke Vijeća.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 17. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  SL L 23, 26.1.2018., str. 4.

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2018/104 od 20. studenoga 2017. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (SL L 23, 26.1.2018., str. 1.).

            (3)  Vidjeti dokument ST 15226/19 na http://register.consilium.europa.eu.


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/246 od 17. veljače 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za partnerstvo osnovanog Sveobuhvatnim i pojačanim sporazumom o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnikâ Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo te utvrđivanja popisa pododbora, za primjenu glave II. tog sporazuma

text:
                  25.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 52/5

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/246
         od 17. veljače 2020.
         o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za partnerstvo osnovanog Sveobuhvatnim i pojačanim sporazumom o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnikâ Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo te utvrđivanja popisa pododbora, za primjenu glave II. tog sporazuma
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 37., u vezi s člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom i člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (1) („Sporazum”) potpisan je u Bruxellesu 24. studenoga 2017. i privremeno se primjenjuje od 1. lipnja 2018.

                     (2)

                     Člancima 362. i 363. Sporazuma osnivaju se Vijeće za partnerstvo i Odbor za partnerstvo radi lakšeg funkcioniranja Sporazuma.

                     (3)

                     Na temelju članka 362. stavka 4. Sporazuma Vijeće za partnerstvo donosi svoj poslovnik, a na temelju članka 363. stavka 4. Sporazuma Vijeće za partnerstvo u svojem poslovniku utvrđuje dužnosti i način rada Odbora za partnerstvo.

                     (4)

                     Kako bi se osiguralo djelotvorno funkcioniranje Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnike Vijeća za partnerstvo i Odbora za partnerstvo.

                     (5)

                     U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2018/104 (2), tijekom razdoblja privremene primjene Sporazuma, Vijeće za partnerstvo može odlučivati samo o onim pitanjima koja su obuhvaćena privremenom primjenom Sporazuma kako je predviđeno u toj odluci.

                     (6)

                     Na temelju članka 364. stavka 2. Sporazuma, Vijeće za partnerstvo može odlučiti o osnivanju pododborâ i ostalih tijela u određenim područjima koja mu mogu pomagati u izvršavanju njegovih dužnosti. Nadalje, u svojem poslovniku Vijeće za partnerstvo određuje sastav, dužnosti i način rada takvih odbora i ostalih tijela.

                     (7)

                     Vijeće za partnerstvo treba donijeti poslovnike Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela.

                     (8)

                     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za partnerstvo jer će odluka o poslovnicima Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo te o utvrđivanju popisa pododbora biti obvezujuća za Uniju.

                     (9)

                     Stajalište Unije u okviru Vijeća za partnerstvo trebalo bi se stoga temeljiti na nacrtu odluke Vijeća za partnerstvo.

                     (10)

                     Ova se Odluka odnosi na nacrt odluke Vijeća za partnerstvo u mjeri u kojoj se njome uređuje način rada tijela osnovanih na temelju Sporazuma u okviru primjene glave II. Sporazuma, koja sadržava odredbe koje se odnose na zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku Unije obuhvaćene područjem primjene glave V. poglavlja 2. Ugovora o Europskoj uniji. Cilj i sadržaj tih odredaba različiti su od cilja i sadržaja, te su neovisni o cilju i sadržaju, ostalih odredaba Sporazuma o uspostavi partnerstva između stranaka. Zasebna odluka koja se odnosi na nacrt odluke Vijeća za partnerstvo u mjeri u kojoj se njome uređuje način rada tijela osnovanih na temelju Sporazuma u primjeni glave II. Sporazuma donijet će se usporedno s ovim Sporazumom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za partnerstvo osnovanog Sveobuhvatnim i pojačanim sporazumom o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnikâ Vijeća za partnerstvo, Odbora za partnerstvo, pododborâ i ostalih tijela koje je osnovalo Vijeće za partnerstvo, te utvrđivanja popisa pododbora za primjenu glave II. tog sporazuma, temelji se na nacrtu odluke Vijeća za partnerstvo (3).

               2.   Predstavnici Unije u okviru Vijeća za partnerstvo mogu prihvatiti manje tehničke izmjene nacrta odluke bez daljnje odluke Vijeća.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 17. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  SL L 23, 26.1.2018., str. 4.

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2018/104 od 20. studenoga 2017. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (SL L 23, 26.1.2018., str. 1.).

            (3)  Vidjeti dokument ST 15226/19 na http://register.consilium.europa.eu.


title: Odluka Vijeća (EU) 2020/255 od 17. veljače 2020. o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu

text:
                  26.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 55/1

         ODLUKA VIJEĆA (EU) 2020/255
         od 17. veljače 2020.
         o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),
         budući da:

                     (1)

                     U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2018/1152 (2) potpisan je Sporazum između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu („Sporazum”), podložno njegovu kasnijem sklapanju.

                     (2)

                     Cilj je Sporazuma usklađivanje bilateralnih sporazuma o uslugama u zračnom prijevozu između 27 država članica i Narodne Republike Kine s pravom Unije.

                     (3)

                     Sporazum bi trebalo odobriti u ime Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Sporazum između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu („Sporazum”) odobrava se u ime Unije (3).

            Članak 2.
            Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 6. stavku 1. Sporazuma (4).

            Članak 3.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

            Sastavljeno u Bruxellesu 17. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Suglasnost od 15. siječnja 2020. (još nije objavljena u Službenom listu).

            (2)  Odluka Vijeća (EU) 2018/1152 od 26. lipnja 2018. o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu (SL L 210, 21.8.2018., str. 1.).

            (3)  Vidjeti stranicu 3 ovoga Službenog lista.

            (4)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/251 od 25. veljače 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/905 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Rog Afrike

text:
                  26.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 54/5

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/251
         od 25. veljače 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/905 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Rog Afrike
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 33. i članak 31. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 8. prosinca 2011. donijelo Odluku 2011/819/ZVSP (1) o imenovanju g. Alexandera RONDOSA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) za Rog Afrike.

                     (2)

                     Vijeće je 25. lipnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/905 (2) o produljenju mandata PPEU-a za Rog Afrike. Mandat PPEU-a istječe 29. veljače 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU-a za Rog Afrike trebalo bi produljiti za dodatno razdoblje od šest mjeseci i utvrditi novi financijski referentni iznos za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 31. kolovoza 2020.

                     (4)

                     PPEU za Rog Afrike provodit će mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka (ZVSP) 2018/905 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.   Mandat g. Alexandera RONDOSA kao posebnog predstavnika Europske unije (PPEU) za Rog Afrike produljuje se do 31. kolovoza 2020. Vijeće može odlučiti da mandat PPEU-a završi ranije, na temelju procjene Političkog i sigurnosnog odbora (PSO) i prijedloga Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP).”;

                        2.

                        u članku 5. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s mandatom PPEU‐a u razdoblju od 1. ožujka 2020. do 31. kolovoza 2020. iznosi 1 400 000 EUR.”;

                        3.

                        u članku 14. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Posljednje sveobuhvatno izvješće o provedbi mandata PPEU-a podnosi se do 15. lipnja 2020.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Primjenjuje se od 1. ožujka 2020.

            Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća 2011/819/ZVSP od 8. prosinca 2011. o imenovanju posebnog predstavnika Europske unije za Rog Afrike (SL L 327, 9.12.2011., str. 62.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/905 od 25. lipnja 2018. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Rog Afrike (SL L 161, 26.6.2018., str. 16.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/252 od 25. veljače 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/904 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za središnju Aziju

text:
                  26.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 54/7

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/252
         od 25. veljače 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/904 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za središnju Aziju
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 33. i članak 31. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 15. travnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/598 (1) o imenovanju g. Petera BURIANA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) za središnju Aziju.

                     (2)

                     Vijeće je 25. lipnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/904 (2) o produljenju mandata PPEU-a za središnju Aziju. Mandat PPEU-a istječe 29. veljače 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU-a za središnju Aziju trebalo bi produljiti za dodatno razdoblje od 12 mjeseci i utvrditi novi financijski referentni iznos za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 28. veljače 2021.

                     (4)

                     PPEU za središnju Aziju provodit će mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka (ZVSP) 2018/904 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „Članak 1.

                           Posebni predstavnik Europske unije
                           Mandat g. Petera BURIANA kao posebnog predstavnika Europske unije (PPEU) za središnju Aziju produljuje se do 28. veljače 2021. Vijeće može odlučiti da mandat PPEU-a završi ranije, na temelju procjene Političkog i sigurnosnog odbora (PSO) i prijedloga Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP).”;

                        2.

                        u članku 5. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s mandatom PPEU-a za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 28. veljače 2021. iznosi 1 170 000 EUR.”;

                        3.

                        u članku 14. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Posljednje sveobuhvatno izvješće o provedbi mandata PPEU-a podnosi se do 30. studenoga 2020.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Primjenjuje se od 1. ožujka 2020.

            Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/598 od 15. travnja 2015. o imenovanju posebnog predstavnika Europske unije za središnju Aziju (SL L 99, 16.4.2015., str. 25.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/904 od 25. lipnja 2018. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za središnju Aziju (SL L 161, 26.6.2018., str. 22.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/253 od 25. veljače 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/906 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Sahel

text:
                  26.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 54/9

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/253
         od 25. veljače 2020.
         o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/906 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Sahel
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 33. i članak 31. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 7. prosinca 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/2274 (1) o imenovanju g. Ángela LOSADE FERNÁNDEZA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) za Sahel.

                     (2)

                     Vijeće je 25. lipnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/906 (2) o produljenju mandata PPEU-a za Sahel. Mandat PPEU-a istječe 29. veljače 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU-a za Sahel trebalo bi produljiti za dodatno razdoblje od 12 mjeseci i utvrditi novi financijski referentni iznos za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 28. veljače 2021.

                     (4)

                     PPEU za Sahel provodit će mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka (ZVSP) 2018/906 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.   Mandat g. Ángela LOSADE FERNÁNDEZA kao posebnog predstavnika Europske unije (PPEU) za Sahel produljuje se do 28. veljače 2021. Vijeće može odlučiti da mandat PPEU-a završi ranije, na temelju procjene Političkog i sigurnosnog odbora (PSO) i prijedloga Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP).”;

                        2.

                        u članku 5. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s mandatom PPEU-a za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 28. veljače 2021. iznosi 1 600 000 EUR.”;

                        3.

                        u članku 14. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Posljednje sveobuhvatno izvješće o provedbi mandata PPEU-a podnosi se do 30. studenoga 2020.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Primjenjuje se od 1. ožujka 2020.

            Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2020.

                  Za Vijeće

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

                  Predsjednik

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/2274 od 7. prosinca 2015. o imenovanju posebnog predstavnika Europske unije za Sahel (SL L 322, 8.12.2015., str. 44.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/906 od 25. lipnja 2018. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Sahel (SL L 161, 26.6.2018., str. 22.).


title: Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/254 od 25. veljače 2020. o izmjeni Odluke Vijeća (ZVSP) 2018/907 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji

text:
                  26.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  LI 54/11

         ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2020/254
         od 25. veljače 2020.
         o izmjeni Odluke Vijeća (ZVSP) 2018/907 o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 33. i članak 31. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 13. studenoga 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/2071 (1) o imenovanju g. Toiva KLAARA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) za južni Kavkaz i krizu u Gruziji.

                     (2)

                     Vijeće je 25. lipnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/907 (2) o produljenju mandata PPEU za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji. Mandat PPEU-a istječe 29. veljače 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU-a za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji trebalo bi produljiti za dodatno razdoblje od 12 mjeseci i utvrditi novi financijski referentni iznos za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 28. veljače 2021.

                     (4)

                     PPEU za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji provodit će mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Odluka (ZVSP) 2018/907 mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „Članak 1.
                           Posebni predstavnik Europske unije
                           Mandat g. Toiva KLAARA kao posebnog predstavnika Europske unije (PPEU) za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji produljuje se do 28. veljače 2021. Vijeće može odlučiti da mandat PPEU-a završi ranije, na temelju procjene Političkog i sigurnosnog odbora (PSO) i prijedloga Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP).”.

                        2.

                        u članku 5. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s mandatom PPEU-a za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 28. veljače 2021. iznosi 2 900 000 EUR.”.

                        3.

                        u članku 14. dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Konačno sveobuhvatno izvješće o provedbi mandata PPEU-a podnosi se do 30. studenoga 2020.”.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Primjenjuje se od 1. ožujka 2020.

            Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2071 od 13. studenog 2017. o imenovanju posebnog predstavnika Europske unije za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji (SL L 295, 14.11.2017., str. 55.).

            (2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/907 od 25. lipnja 2018. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za Južni Kavkaz i krizu u Gruziji (SL L 161, 26.6.2018., str. 27.).


title: Odluka (EU) 2020/264 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2020. omogućila isplata predujmova

text:
                  27.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 58/49

         ODLUKA (EU) 2020/264 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 27. studenoga 2019.
         o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2020. omogućila isplata predujmova
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), a posebno njezin članak 4.a stavak 4.,
         uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 11.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na hitne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih prirodnim katastrofama.

                     (2)

                     Sredstva Fonda ne smiju premašivati najveći godišnji iznos od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Člankom 4.a stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 2012/2002 utvrđeno je da se, kad je to potrebno kako bi se osigurala pravodobna dostupnost proračunskih sredstava, iz Fonda može mobilizirati iznos od najviše 50 000 000 EUR za isplatu predujmova, pri čemu se u opći proračun Unije unose odgovarajuća odobrena sredstva.

                     (4)

                     Kako bi se osigurala pravodobna dostupnost dostatnih proračunskih sredstava u općem proračunu Unije za 2020., potrebno je mobilizirati sredstva Fonda u iznosu od 50 000 000 EUR za isplatu predujmova.

                     (5)

                     Kako bi se vrijeme potrebno za mobilizaciju Fonda svelo na najmanju moguću mjeru, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od početka financijske godine 2020.,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2020. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije kako bi se osigurao iznos od 50 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzete obveze i odobrenim sredstvima za plaćanje predujmova.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
            Primjenjuje se od 1. siječnja 2020.

            Sastavljeno u Strasbourgu 27. studenoga 2019.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               T. TUPPURAINEN

            (1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

            (2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

            (3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).


title: Odluka (EU) 2020/265 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji

text:
                  27.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 58/51

         ODLUKA (EU) 2020/265 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 27. studenoga 2019.
         o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (1), a posebno njegovu točku 12.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Instrument fleksibilnosti namijenjen je financiranju jasno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova.

                     (2)

                     Gornja granica godišnjeg iznosa dostupnog za instrument fleksibilnosti iznosi 600 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (2), prema potrebi uvećana za iznose koji su prestali vrijediti, a koji su stavljeni na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom tog članka.

                     (3)

                     Za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji potrebno je hitno mobilizirati znatne dodatne iznose kako bi se financirale te mjere.

                     (4)

                     Nakon što su razmotrene sve mogućnosti preraspodjele odobrenih sredstava u okviru gornje granice rashoda za naslov 3. (Sigurnost i građanstvo), potrebno je mobilizirati instrument fleksibilnosti kako bi se dopunilo financiranje dostupno u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2020. iznad gornje granice naslova 3. za iznos od 778 074 489 EUR kako bi se financirale mjere u području migracija, izbjeglica i sigurnosti.

                     (5)

                     Na temelju očekivanog profila plaćanja odobrena sredstva za plaćanja u okviru mobilizacije instrumenta fleksibilnosti trebala bi biti raspodijeljena na više financijskih godina.

                     (6)

                     Kako bi se omogućila brza uporaba sredstava, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od početka financijske godine 2020.,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

            Članak 1.

               1.   U općem proračunu Unije za financijsku godinu 2020. instrument fleksibilnosti mobilizira se za osiguravanje iznosa od 778 074 489 EUR u odobrenim sredstvima za preuzete obveze iz naslova 3. (Sigurnost i građanstvo).
               Iznos iz prvog podstavka upotrebljava se kako bi se financirale mjere za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji.

               2.   Na temelju očekivanog plana isplate odobrena sredstva za plaćanje u okviru mobilizacije instrumenta fleksibilnosti procjenjuju se kako slijedi:

                           (a)

                           407 402 108 EUR u 2020.;

                           (b)

                           312 205 134 EUR u 2021.;

                           (c)

                           42 336 587 EUR u 2022.;

                           (d)

                           16 130 660 EUR u 2023.;

                     Pojedinačni iznosi odobrenih sredstava za plaćanja za svaku financijsku godinu odobravaju se u skladu s godišnjim proračunskim postupkom.

            Članak 2.
            Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

            Ova se Uredba primjenjuje od 1. siječnja 2020.
            Sastavljeno u Strasbourgu, 27. studenoga 2019.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednica

               T. TUPPURAINEN

            (1)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

            (2)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).


title: Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/266 od 25. veljače 2020. o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o novom sporazumu o partnerstvu

text:
                  27.2.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 58/53

         ODLUKA VIJEĆA (EU, Euratom) 2020/266
         od 25. veljače 2020.
         o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o novom sporazumu o partnerstvu
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavcima 3. i 4.,
         uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101.,
         uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
         budući da:

                     (1)

                     Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) povukla se 1. veljače 2020. iz Europske unije.

                     (2)

                     Pojedinosti o povlačenju utvrđeni su u Sporazumu o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (1) („Sporazum o povlačenju”), koji je dogovoren i sklopljen u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji.

                     (3)

                     Sporazum o povlačenju stupio je na snagu 1. veljače 2020. i njime je predviđeno prijelazno razdoblje tijekom kojeg se pravo Unije primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s tim sporazumom. To razdoblje završit će 31. prosinca 2020. osim ako Zajednički odbor osnovan Sporazumom o povlačenju donese prije 1. srpnja 2020. odluku o produljenju prijelaznog razdoblja za najviše godinu dana ili dvije godine.

                     (4)

                     U smjernicama od 23. ožujka 2018. Europsko vijeće ponovno je istaknulo odlučnost Unije u tome da u budućnosti bude u što bližem partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom. U skladu s tim smjernicama takvim bi partnerstvom trebala biti obuhvaćena trgovinska i gospodarska suradnja kao i druga područja, posebno borba protiv terorizma i međunarodnog kriminala te sigurnosna, obrambena i vanjska politika. Europsko vijeće utvrdilo je te smjernice s ciljem otvaranja pregovora o sveukupnom viđenju okvira za buduće odnose koje je trebalo razraditi u političkoj izjavi priloženoj Sporazumu o povlačenju, u kojem se na nju upućuje.

                     (5)

                     Političkom izjavom koja je priložena Sporazumu o povlačenju uspostavlja se okvir za buduće odnose Europske unije i Ujedinjene Kraljevine (2) („Politička izjava”). U njoj se utvrđuju parametri ambicioznog, širokog, dubokog i fleksibilnog partnerstva u trgovinskoj i gospodarskoj suradnji, u čijem je središtu sveobuhvatan i uravnotežen sporazum o slobodnoj trgovini, te u izvršavanju zakonodavstva i kaznenom pravosuđu, vanjskoj politici, sigurnosti i obrani te širim područjima suradnje.

                     (6)

                     U članku 184. Sporazuma o povlačenju predviđeno je da Unija i Ujedinjena Kraljevina ulažu sve moguće napore, u dobroj vjeri i u cijelosti poštujući svoje pravne poretke, da bi poduzele korake potrebne za promptne pregovore o sporazumima kojima će biti uređen njihov budući odnos iz Političke izjave i za provedbu odgovarajućih postupaka ratifikacije ili sklapanja tih sporazuma, kako bi zajamčile da se ti sporazumi u najvećoj mjeri počnu primjenjivati od isteka prijelaznog razdoblja.

                     (7)

                     Europsko vijeće je u svojim zaključcima od 13. prosinca 2019. ponovno potvrdilo svoju želju da se u budućnosti uspostavi što bliži odnos s Ujedinjenom Kraljevinom, u skladu s Političkom izjavom i uz poštovanje prethodno dogovorenih smjernica Europskog vijeća te izjava, posebno onih od 25. studenoga 2018. Europsko vijeće posebno je ponovilo da će se budući odnosi s Ujedinjenom Kraljevinom morati temeljiti na ravnoteži prava i obveza i da će se njime morati osigurati ravnopravni uvjeti. Europsko vijeće pozdravilo je odluku Komisije da ponovno imenuje g. Michela BARNIERA za pregovore o budućem odnosu i pozvalo Komisiju da Vijeću podnese nacrt sveobuhvatnog mandata za budući odnos s Ujedinjenom Kraljevinom neposredno nakon njezina povlačenja. Europsko vijeće izjavilo je da će pomno pratiti pregovore i, prema potrebi, pružati dodatna opća politička usmjeravanja.

                     (8)

                     Stoga bi trebalo otvoriti pregovore s ciljem sklapanja novog sporazuma o partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom. Komisiju bi trebalo imenovati pregovaračem Unije. Kad je riječ o pitanjima iz područja zajedničke vanjske i sigurnosne politike Komisija će voditi pregovore u dogovoru s Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

            Članak 1.
            Komisiju se ovlašćuje za otvaranje pregovora o novom sporazumu o partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske.

            Članak 2.
            Komisija se imenuje pregovaračem Unije.

            Članak 3.
            Pregovori se vode uz savjetovanje s Radnom skupinom za Ujedinjenu Kraljevinu i u skladu sa smjernicama sadržanima u dodatku, podložno svim smjernicama koje Vijeće može naknadno uputiti Komisiji.

            Članak 4.
            Ova je Odluka upućena Komisiji.

            Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

            (2)  SL C 34, 31.1.2020., str. 1.