title: Presuda Suda (treće vijeće) od 13. ožujka 2014.#Finanzamt Dortmund‑West protiv Klinikum Dortmund gGmbH.#Zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Bundesfinanzhof.#Zahtjev za prethodnu odluku – Šesta direktiva o PDV‑u – Izuzeća – Članak 13. slovo A stavak 1. točka (b) – Isporuka robe – Opskrba ambulanta citostatskim lijekovima – Usluge koje pružaju druge osobe – Članak 13. slovo A stavak 1. točka (c) – Pružanje medicinske zaštite – Lijekovi propisani od liječnika koji obavlja samostalnu djelatnost unutar bolnice – Usko povezane aktivnosti – Popratne usluge pružanja medicinske skrbi – Fizički i gospodarski nerazdvojive aktivnosti.#Predmet C‑366/12.

text:
               Stranke
               Osnova
               Operativni dio

            Stranke
            U predmetu C‑366/12,
            povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je podnio Bundesfinanzhof (Njemačka), odlukom od 15. svibnja 2012., koju je Sud zaprimio 1. kolovoza 2012., u postupku
            Finanzamt Dortmund‑West
            protiv
            Klinikum Dortmund gGmbH,
            SUD (treće vijeće),
            u sastavu: M. Ilešič, predsjednik vijeća, C. G. Fernlund, A. Ó Caoimh (izvjestitelj), C. Toader i E. Jarašiūnas, suci,
            nezavisna odvjetnica: E. Sharpston,
            tajnik: A. Impellizzeri, administratorica,
            uzimajući u obzir pisani postupak i nakon rasprave održane 13. lipnja 2013.,
            uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
            – za Klinikum Dortmund gGmbH, G. Ritter, Rechtsanwältin ,
            – za njemačku vladu, K. Petersen, u svojstvu agenta,
            – za Europsku komisiju, W. Mölls i C. Soulay, u svojstvu agenata,
            saslušavši mišljenje nezavisne odvjetnice na raspravi održanoj 26. rujna 2013.,
            donosi sljedeću
            Presudu

            Osnova
            1. Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje članka 13. slova A stavka 1. točke (b) Šeste direktive Vijeća 77/388/EEZ od 17. svibnja 1977. o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na poreze na promet – zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost: jedinstvena osnovica za razrezivanje (SL L 145, str. 1.), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2005/92/EZ od 12. prosinca 2005. (SL L 345, str. 19., u daljnjem tekstu: Šesta direktiva).
            2. Zahtjev je upućen u okviru spora između Klinikum Dortmund gGmbH (u daljnjem tekstu: KD) i Finanzamt Dortmund‑West (Porezna uprava Dortmund‑West, u daljnjem tekstu: Finanzamt) o odbijanju potonjeg da izuzme od poreza na dodanu vrijednost (u daljnjem tekstu: PDV) proizvodnju i izdavanje citostatskih lijekova u liječenju raka koje se obavlja u sklopu bolnice kojom upravlja KD.
            Pravni okvir
            Pravo Unije
            3. Članak 5. stavak 1. Šeste direktive glasi kako slijedi:
             „,Isporuka robe' znači prijenos prava raspolaganja materijalnom imovinom kao vlasnik.“ [neslužbeni prijevod]
            […]“
            4. Članak 6. stavak 1. navedene direktive propisuje:
            „,Isporuka usluga' znači svaka transakcija koja ne predstavlja aktivnost isporuke robe u smislu članka 5.
            […]“
            5. Sukladno članku 12. stavku 3. točki (a) iste direktive:
            „Države članice primjenjuju standardnu stopu [PDV‑a], koju sve države članice utvrđuju kao postotak oporezivog iznosa i koja je jednaka i za isporuku robe i za pružanje usluga.
            […]
            Države članice mogu primijeniti jednu ili dvije snižene stope. Te snižene stope utvrđuju se kao postotak oporezivog iznosa, koji ne može biti manji od 5 %, i primjenjuju se isključivo na isporuku robe i usluga iz kategorija navedenih u Prilogu H.
            […]“
            6. Članak 13. slovo A stavak 1. točke (b) i (c) Šeste direktive glase kako slijedi:
             „Bez dovođenja u pitanje ostalih odredaba Zajednice, države članice izuzimaju, u skladu s uvjetima koje utvrđuju u svrhu osiguranja ispravne i izravne primjene niže predviđenih izuzeća i sprečavanja eventualne utaje, izbjegavanja ili zloporabe:
            […]
            b) bolničku i medicinsku zaštitu i usko povezane aktivnosti koje obavljaju subjekti javnog prava ili, u socijalnim uvjetima koji su slični onima koji se primjenjuju na subjekte javnog prava, bolnice, centre za medicinsko liječenje ili dijagnostiku i ostale valjano priznate institucije slične prirode;
            c) pružanje medicinske skrbi u okviru obavljanja medicinskih ili paramedicinskih profesija u skladu s njihovim definicijama u dotičnoj državi članici;“
            7. Članak 13. slovo A stavak 2. točka (b) ove direktive propisuje:
            „Za isporuku robe ili usluga ne odobrava se izuzeće iz stavka 1. točaka (b), (g), (h), (i), (l), (m) i (n):
            – kada isporuka nije bitna za izuzetu transakciju;
            – kada je osnovna svrha isporuke stvaranje dodatnog prihoda dotičnog tijela putem transakcija koje su u izravnom tržišnom natjecanju s onima komercijalnih društava koja podliježu PDV‑u.“
            8. U kategoriji 3. Priloga H navedenoj direktivi, koji sadrži popis isporuka robe i usluga koje mogu biti predmet smanjene stope PDV‑a, nalaze se, među ostalima, i farmaceutski proizvodi koji se obično koriste za zdravstvenu zaštitu, sprečavanje bolesti i medicinsko liječenje.
            Njemačko pravo
            Zakon o porezu na promet iz 2005.
            9. Članak 1. stavak 1. točka 1. prva rečenica Zakona o porezu na promet iz 2005. (Umsatzsteuergesetz 2005., BGBl. 2005 I, str. 386., u daljnjem tekstu: UStG) propisuje da „isporuka i ostale činidbe koje je poduzetnik u okviru svog poslovanja naplatno obavio unutar zemlje“ podliježu PDV‑u.
            10. U skladu s člankom 3. stavkom 1. UStG‑a, isporuka koju je obavio poduzetnik znači „usluga kojom on ili treća osoba koju je on ovlastio prenosi na kupca ili treću osobu za njegov račun pravo raspolaganja imovinom u svoje ime (prijenos prava raspolaganja).“
            11. Članak 3. stavak 9. UStG‑a propisuje da su druge usluge „usluge koje ne predstavljaju isporuke“.
            12. Članak 4. stavak 14. UStG‑a propisuje da su izuzete od PDV‑a:
            „transakcije koje proizlaze iz djelatnosti liječnika, stomatologa, naturopata, fizioterapeuta (kineziterapeuta), primalje ili bilo koje druge slične medicinske profesionalne djelatnosti u smislu članka 18. stavka 1. točke 1. [Zakona o porezu na dohodak (Einkommensteuergesetz)] ili kliničkog kemičara. Ostale usluge zajednice čiji članovi pripadaju zanimanjima opisanima u prvoj rečenici isto su tako izuzete u odnosu na svoje članove ako te usluge izravno služe za obavljanje transakcija izuzetih u skladu s prvom rečenicom [...].“
            13. U skladu s člankom 4. stavkom 16. točkom b) UStG‑a, od PDV‑a su izuzete:
            „Transakcije usko povezane [...] s radom bolnica, kada [...]
            b) u prethodnoj kalendarskoj godini bolnice ispunjavaju [...] uvjete iz članka 67. stavaka 1. i 2. Poreznog zakonika [...]“
            14. Članak 67. Poreznog zakonika (Abgabenordnung BGBl. 2002 I, str. 3866. i BGBl. 2003 I, str. 61.), naveden u članku 4. stavku 16. točki b) UStG‑a, odnosi se na djelatnosti koje uživaju porezne olakšice ( Steuerbegünstigte Zwecke ), odnosno djelatnosti koje se obavljaju u javne, dobrotvorne ili vjerske svrhe. Trgovačka društva koja obavljaju djelatnosti u takve svrhe pod određenim uvjetima smatraju se poduzećima koja se bave gospodarskom djelatnošću za određenu svrhu, koja im daje pravo na porezne olakšice ( Zweckbetrieb ). Članak 67. Poreznog zakonika definira uvjete pod kojima je taj režim primjenjiv na bolnice.
            15. Članak 100. Smjernica za porez na promet iz 2005. (Umsatzsteuerrichtlinien 2005., BGBl. 2004 I, poseban broj 3/2004) među „aktivnosti usko povezane“ s bolničkom i medicinskom zaštitom uključuje, uz ostalo, sljedeće:
            „1) Smatra se da su usko povezane s poslovanjem ustanova iz članka 4. stavka 16. UStG‑a aktivnosti koje su prema namjeni karakteristične i neizostavne, obavljaju se redovito i uglavnom u okviru tekućeg poslovanja te su izravno ili neizravno povezane s njim [...]. Te aktivnosti ne smiju biti ponajprije namijenjene pružanju dodatnog prihoda tim objektima jer se tiču obavljanja djelatnosti koje su u izravnom tržišnom natjecanju s oporezivim aktivnostima drugih poduzeća. Dakle, takve usluge nisu izuzete od poreza na temelju članka 4. stavka 16. UStG‑a kada je usporediva usluga oporeziva na temelju članka 4. stavka 14. UStG‑a.
            [...]
            3) Ne smatraju se usko povezanim aktivnostima:
             [...]
            3. isporuka lijekova bolničke ljekarne ustanovi [koja je] upravitelj bolnice kao i naplatna isporuka lijekova ovlaštenim bolničkim ambulantama, poliklinikama, institutima ambulantne skrbi, sociopedijatrijskim centrima – pod uvjetom da se u tim slučajevima ne radi o unutarnjim neoporezivim uslugama ustanova koje upravljaju predmetnim bolničkim ljekarnama – i javnim ljekarnama.
            4. izdavanje pacijentima lijekova namijenjenih izravnom korištenju tijekom ambulantnog liječenja od ovlaštenih bolničkih službi ambulantne skrbi kao i izdavanje lijekova pacijentima u okviru ambulantne skrbi u bolnici od bolničkih ljekarni.
             [...]»
            Zakonik o socijalnoj sigurnosti
            16. Članak 116. Knjige V. Zakonika o socijalnoj sigurnosti (u daljnjem tekstu: SGB V) propisuje:
            „Uz suglasnost institucije koja upravlja bolnicom, bolničke liječnike koji su uspješno završili obuku odbor za odobrenje (članak 96.) može ovlastiti da sudjeluju u liječenju osiguranika na temelju ugovorenog liječenja [...]“
            17. Članak 116.a SGB‑a V određuje:
            „U sektorima planiranja u kojima je predstavnički odbor ugovorenih liječnika i zavoda za zdravstvenog osiguranje savezne zemlje [(Landesausschuss der Ärzte und Krankenkassen)] utvrdio manjak liječnika, odbor za odobrenje može ovlaštenim bolnicama na njihov zahtjev odobriti obavljanje liječenja osiguranika u dotičnom specijaliziranom području na temelju ugovorenog liječenja, koliko i dokle god je potrebno da se popuni taj manjak.“
            Glavni postupak i prethodna pitanja
            18. KD je javno društvo s ograničenom odgovornošću koje upravlja bolnicom. Tijekom 2005. i 2006. ono je, u skladu s člankom 116.a SGB‑a V, imalo ovlast pružati ambulantnu skrb, osim bolničkog liječenja. Liječnici zaposleni u KD‑u koji su pružali ambulantnu skrb u sklopu te bolnice djelovali su na temelju osobnog odobrenja danog u skladu s člankom 116. SGB‑a V.
            19. Tijekom 2005. i 2006. navedena bolnica primala je pacijente oboljele od raka koji su se liječili kemoterapijom. Citostatski lijekovi za te bolesnike bili su individualno pripremani na temelju liječničkog recepta u bolničkoj ljekarni. Nesporno je da izdavanje citostatskih lijekova nije podlijegalo PDV‑u ako je do izdavanja došlo u bolnici, u okviru skrbi pružene tijekom bolničkog liječenja.
            20. Tijekom tih godina KD je utvrdio da je izdavanje citostatskih lijekova pripremljenih u bolničkoj ljekarni također bilo izuzeto od PDV‑a, budući da su ambulantno liječenje obavili liječnici koji obavljaju samostalnu djelatnost unutar bolnice kojom upravlja KD. Nasuprot tome, Finanzamt smatra da naplatno izdavanje lijekova pacijentima oboljelima od raka na ambulantnom liječenju podliježe PDV‑u od 2005., datuma stupanja na snagu dijela 100. stavka 3. Smjernica za porez na promet iz 2005., upravne odredbe neobvezujuće za sudove. Finanzamt je stoga ispravio mišljenja o oporezivanju KD‑a nametnuvši PDV na izdavanje lijekova pripremljenih u ljekarni navedene bolnice, no dodijelivši KD‑u pravo na odbitak pretporeza.
            21. Prigovor koji je KD podnio protiv tih procjena o oporezivanju odbačen je. S druge strane, Finanzgericht je dopustio njegovu žalbu, zbog čega je Finanzamt podnio Bundesfinanzhofu „reviziju“ protiv odluke Finanzgerichta.
            22. U tim okolnostima Bundesfinanzhof je odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
             „1. Treba li usko povezana aktivnost biti isporuka usluga u skladu s člankom 6. stavkom 1. Šeste direktive [...]?
            2. U slučaju negativnog odgovora na prvo pitanje, postoji li aktivnost usko povezana s hospitalizacijom ili medicinskom skrbi samo ako je tu aktivnost obavio isti subjekt koji pruža bolničko liječenje ili medicinsku zaštitu?
            3. U slučaju negativnog odgovora na drugo pitanje, postoji li usko povezana aktivnost također kada medicinska zaštita nije izuzeta na temelju odredbe članka 13. slova A stavka 1. točke (b) Šeste direktive [...], nego na temelju članka 13. slova A stavka 1. točke (c) te direktive?“
            O prethodnim pitanjima
            O trećem pitanju
            23. Svojim trećim pitanjem, koje treba najprije uzeti u obzir, nacionalni sud u biti pita treba li članak 13. slovo A stavak 1. točku (c) Šeste direktive tumačiti tako da isporuka robe kao što su citostatski lijekovi u glavnom postup ku koje su u sklopu ambulantnog liječenja raka propisali liječnici koji obavljaju samostalnu djelatnost unutar bolnice može biti izuzeta od PDV‑a kao aktivnost usko povezana s pružanjem medicinske zaštite.
            24. Primijenjeno na glavni postupak, cilj postavljenog pitanja jest utvrditi može li isporuka citostatskih lijekova koju pruža KD u okviru ambulantnog liječenja raka biti izuzeta od PDV‑a kao aktivnost usko povezana s medicinskom zaštitom, kada je pružaju liječnici koji obavljaju samostalnu djelatnost u prostorijama bolnice kojom upravlja KD.
            25. S tim u vezi, iz spisa podnesenog Sudu i pojašnjenja stranaka podnesenih na raspravi proizlazi da je zaštita koju su pružili liječnici o kojima je riječ u glavnom postupku, koji djeluju neovisno o navedenoj bolnici, ali unutar nje, izuzeta od PDV‑a u skladu s člankom 13. slovom A stavkom 1. točkom (c) Šeste direktive.
            26. Najprije treba napomenuti, kao što to tvrdi njemačka vlada, da izuzeća iz članka 13. Šeste direktive treba strogo tumačiti jer ona predstavljaju iznimke od općeg načela da se PDV obračunava na sve isporuke usluga koje je porezni obveznik naplatno obavio (vidjeti, među ostalim, presude od 5. lipnja 1997., SDC, C-/95, Zb., str. I‑3017., t. 20.; od 10. rujna 2002., Kügler, C‑141/00, Zb., str. I‑6833., t. 28. i od 6. studenoga 2003., Dornier, C‑45/01, Zb., str. I‑12911., t. 42.). Međutim, tumačenje izraza korištenih u toj odredbi mora biti u skladu s ciljevima tih izuzeća te sa zahtjevima načela fiskalne neutralnosti svojstvenog zajedničkom sustavu PDV‑a (vidjeti gore navedene presude Kügler, t. 29. i Dornier, t. 42.).
            27. Nadalje, to pravilo strogog tumačenja ne znači da uvjete korištene za utvrđivanje izuzeća predviđenih navedenim člankom 13. treba tumačiti na način koji bi ih lišio njihovih učinaka (vidjeti, među ostalim, presudu od 10. studenoga 2010., Future Health Technologies, C‑86/09, Zb., str. I‑5215., t. 30. i navedenu sudsku praksu).
            28. Dakle, iz sudske prakse Suda proizlazi da je cilj smanjenja troškova zdravstvene skrbi i činjenja te skrbi dostupnom pojedincima zajednički i za izuzeće iz članka 13. slova A stavka 1. točke (b) Šeste direktive i za ono iz istog stavka točke (c) (vidjeti presudu od 11 siječnja 2001., Komisija/Francuska, C‑76/99, Zb., str. I‑249., t. 23. i gore navedene presude Kügler, t. 29. i Dornier, t. 43.). Osim toga, treba napomenuti da se načelo fiskalne neutralnosti protivi, među ostalim, tomu da se subjekti koji obavljaju iste aktivnosti tretiraju različito glede ubiranja poreza na dodanu vrijednost (gore navedene presude Kügler, t. 30. i Dornier, t. 44.).
            29. Nadalje, pojmovi „medicinske zaštite“ iz članka 13. slova A stavka 1. točke (b) Šeste direktive i „pružanja medicinske skrbi“ u smislu članka 13. slova A stavka 1. točke (c) te direktive odnose se na usluge čiji je cilj dijagnosticiranje, liječenje i, u mjeri u kojoj je to moguće, izlječenje bolesti ili zdravstvenih poremećaja (vidjeti, u tom smislu, gore navedenu presudu Dornier, t. 48. i navedenu sudsku praksu kao i presude od 8. lipnja 2006., L.u.P., C‑106/05, Zb., str. I‑5123., t. 27. i od 10. lipnja 2010., CopyGene, C‑262/08, Zb., str. I‑5053., t. 28.).
            30. Iz toga proizlazi da su usluge medicinske prirode obavljene s ciljem zaštite, održavanja ili vraćanja zdravlja ljudi obuhvaćene izuzećima iz članka 13. slova A stavka 1. točaka (b) i (c) Šeste direktive (vidjeti, u tom smislu, presude od 20. studenoga 2003., Unterpertinger, C‑212/01, Zb., str. I‑13859., t. 40. i 41. i D'Ambrumenil i Dispute Resolution Services, C‑307/01, Zb., str. I‑13989., t. 58. i 59. kao i gore navedenu presudu LuP, t. 29.).
            31. Stoga, čak i ako odredbe članka 13. slova A stavka 1. točaka (b) i (c) Šeste direktive imaju različita područja primjene, doseg tih odredaba ima za cilj regulirati sva izuzeća zdravstvenih usluga u užem smislu (vidjeti gore navedene presude Kugler, t. 36., LuP, t. 26. kao i CopyGene, t. 27.).
            32. Međutim, za razliku od odredbe članka 13. slova A stavka 1. točke (b) Šeste direktive, odredba njezinog članka 13. slova A stavka 1. točke (c) ne sadrži nikakvu poveznicu s aktivnostima usko povezanima s uslugama medicinske zaštite, unatoč činjenici da ta odredba slijedi neposredno nakon odredbe navedenog članka 13. slova A stavka 1. točke (b). Stoga treba ustvrditi da se taj članak u načelu ne odnosi na aktivnosti usko povezane s pružanjem medicinske zaštite i da taj pojam nema nikakvog značenja glede tumačenja članka 13. slova A stavka 1. točke (c) Šeste direktive.
            33. Glede mogućnosti izuzeća isporuke robe na temelju ove odredbe, Sud je utvrdio da je, osim malih količina koje su nužno potrebne u vrijeme pružanja medicinske zaštite, isporuka lijekova i druge robe fizički i ekonomski neodvojiva od isporuke usluga i stoga ne može biti izuzeta na temelju članka 13. slova A stavka 1. točke (c) Šeste direktive (vidjeti, u tom smislu, presudu Komisija/Ujedinjena Kraljevina, 353/85, Zb., str. 817., t. 33.).
            34. Iz toga proizlazi da, osim ako je to nužno potrebno prilikom pružanja medicinske skrbi, isporuka lijekova i drugih dobara ne može biti obuhvaćena izuzećem iz članka 13. slova A stavka 1. točke (c) Šeste direktive.
            35. U tom pogledu, kako je istaknula nezavisna odvjetnica u točkama 46. i 47. svog mišljenja, ne može se poreći da su, u okolnostima poput onih u glavnom postupku, pružanje medicinske skrbi u okviru obavljanja medicinske profesije u smislu članka 13. slova A stavka 1. točke (c) Šeste direktive, s jedne strane, i opskrba citostatskim lijekovima, s druge strane, dio terapeutskog kontinuiteta. Opskrba lijekovima kao što su citostatici u glavnom postupku doista je nužna kada se pruža medicinska skrb osobi na ambulantnom liječenju raka jer u suprotnom takvo pružanje skrbi ne bi imalo svrhe.
            36. Ipak, unatoč ovom terapeutskom kontinuitetu, stranke su na raspravi potvrdile da liječenje o kojem je riječ u glavnom postupku uključuje niz postupaka i koraka koji su, iako međusobno povezani, pojedinačno različiti. Kao što je nezavisna odvjetnica istaknula u točkama 48. i 49. svog mišljenja, čini se da se na pacijenta primjenjuju različite aktivnosti, odnosno s jedne strane pružanje medicinske skrbi od strane liječnika i s druge strane opskrba lijekovima iz ljekarne bolnice kojom upravlja KD, zbog čega se oni ne mogu smatrati fizički i gospodarski nerazdvojivima.
            37. Međutim, iz dokaza dostavljenih Sudu ne proizlazi jasno da se u glavnom postupku izdavanje lijekova može smatrati fizički i gospodarski neodvojivim od pružanja medicinske zaštite u okviru tog liječenja. Takav će zaključak zahtijevati temeljitu procjenu terapijskog kontinuiteta o kojem je riječ. S te točke gledišta, sud koji je uputio zahtjev, koji je jedini nadležan za ocjenu činjenica, treba obaviti potrebne provjere s tim u vezi.
            38. Uz uvjet takvih provjera, izdavanje citostatskih lijekova u okolnostima poput onih u glavnom postupku vjerojatno se neće smatrati izuzetim od PDV‑a.
            39. Ovaj zaključak potkrepljuje i činjenica da se farmaceutski proizvodi nalaze na popisu za isporuku robe i usluga na koje se može primjenjivati smanjena stopa PDV‑a iz Priloga H Šestoj direktivi te stoga u načelu podliježu zasebnom režimu PDV‑a.
            40. Suprotno tvrdnjama KD‑a, načelo fiskalne neutralnosti ne dovodi u pitanje taj zaključak. Kao što je nezavisna odvjetnica navela u točki 53. svog mišljenja, to načelo ne dopušta da se, u nedostatku jednoznačne odredbe, proširi područje primjene izuzeća. Doista, to načelo nije pravilo primarnog prava kojim se može odrediti valjanost izuzeća, nego načelo tumačenja koje treba primjenjivati usporedo s načelom da se izuzeća trebaju strogo tumačiti (vidjeti presudu od 19. srpnja 2012., Deutsche Bank, C‑44/11, t. 45.).
            41. Stoga na treće postavljeno pitanje valja odgovoriti da isporuka robe kao što su citostatski lijekovi iz glavnog postupka koje su u okviru ambulantnog liječenja raka propisali liječnici koji obavljaju samostalnu djelatnost unutar bolnice ne može biti izuzeta od PDV‑a na temelju članka 13. slova A stavka 1. točke (c) Šeste direktive, osim ako je ta isporuka fizički i gospodarski neodvojiva od glavnog pružanja medicinske zaštite, a što treba utvrditi sud koji je uputio zahtjev.
            O prvom i drugom pitanju
            42. Uzimajući u obzir odgovor Suda na treće pitanje, nije potrebno odgovoriti na prva dva pitanja.
            Troškovi
            43. Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

            Operativni dio
            Slijedom navedenog, Sud (treće vijeće) odlučuje:
            Isporuka robe kao što su citostatski lijekovi iz glavnog postupka koje su u okviru ambulantnog liječenja raka propisali liječnici koji obavljaju samostalnu djelatnost unutar bolnice ne može biti izuzeta od poreza na dodanu vrijednost na temelju članka 13. slova A stavka 1. točke (c) Šeste direktive Vijeća broj 77/388/EEZ od 17. svibnja 1977. o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na poreze na promet – zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost: jedinstvena osnovica za razrezivanje, kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2005/92/EZ od 12. prosinca 2005., osim ako je ta isporuka fizički i gospodarski neodvojiva od glavnog pružanja medicinske zaštite, a što treba utvrditi sud koji je uputio zahtjev.


Presuda Suda (treće vijeće) od 15. siječnja 1991. # Friedel Eddelbüttel protiv Bezirksregierung Lüneburg. # Zahtjev za prethodnu odluku: Bundesverwaltungsgericht - Njemačka. # Predmet C-215/89.


Presuda Općeg suda (prvo vijeće) od 9. rujna 2011.#Evropaïki Dynamiki - Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE protiv Europske komisije.#Tužba za naknadu štete - Nedopuštenost - Tužba za poništenje - Jednako postupanje.#Predmet T-232/06.


Presuda Suda (peto vijeće) od 14. srpnja 1994. # Carole Louise Webb protiv EMO Air Cargo (UK) Ltd. # Zahtjev za prethodnu odluku: House of Lords - Ujedinjena Kraljevina. # Direktiva 76/207/EEZ. # Predmet C-32/93.


Presuda Suda od 17. prosinca 1970. # S.A.R.L. Manpower protiv Caisse primaire d'assurance maladie de Strasbourg. # Zahtjev za prethodnu odluku: Commission de première instance du contentieux de la sécurité sociale et de la mutualité sociale agricole du Bas-Rhin - Francuska. # Predmet 35-70.


Presuda Suda (treće vijeće) od 2012. studeni 08.#Ulf Kazimierz Radziejewski protiv Kronofogdemyndigheten i Stockholm.#Zahtjev za prethodnu odluku podnesena po Stockholms tingsrätt.#Predmet C-461/11.


title: Presuda Suda (četvrto vijeće) od 15. svibnja 2014.#Data I/O GmbH protiv Hauptzollamt München.#Zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Finanzgericht München.#Zahtjev za prethodnu odluku – Tarifno razvrstavanje – Zajednička carinska tarifa – Kombinirana nomenklatura – Odsjek XVI. napomena 2. – Tarifni brojevi 8422, 8456, 8473, 8501, 8504, 8543, 8544 i 8473 – Pojmovi ,dijelovi’ i ,proizvodi’ – Dijelovi i pribor (motori, jedinice za napajanje, laseri, generatori, kabeli i strojevi za zamatanje termoskupljajućom folijom) za funkcioniranje sustava za programiranje – Izostanak prioritetnog razvrstavanja pod tarifni broj 8473 u odnosu na druge tarifne brojeve poglavlja 84 i 85.#Predmet C‑297/13.

text:
         PRESUDA SUDA (četvrto vijeće)
      15. svibnja 2014. (
            *1
         )
      „Zahtjev za prethodnu odluku — Tarifno razvrstavanje — Zajednička carinska tarifa — Kombinirana nomenklatura — Odsjek XVI. napomena 2. — Tarifni brojevi 8422, 8456, 8473, 8501, 8504, 8543, 8544 i 8473 — Pojmovi ‘dijelovi’ i ‘proizvodi’ — Dijelovi i pribor (motori, jedinice za napajanje, laseri, generatori, kabeli i strojevi za zamatanje termoskupljajućom folijom) za funkcioniranje sustava za programiranje — Izostanak prioritetnog razvrstavanja pod tarifni broj 8473 u odnosu na druge tarifne brojeve poglavlja 84 i 85“
      U predmetu C‑297/13,
      povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je uputio Finanzgericht München (Njemačka), odlukom od 25. travnja 2013., koju je Sud zaprimio 29. svibnja 2013., u postupku

         Data I/O GmbH

      protiv

         Hauptzollamt München,

      SUD (četvrto vijeće),
      u sastavu: L. Bay Larsen, predsjednik vijeća, K. Lenaerts, potpredsjednik Suda, u svojstvu suca četvrtog vijeća, M. Safjan, J. Malenovský i K. Jürimäe (izvjestiteljica), suci,
      nezavisni odvjetnik: M. Wathelet,
      tajnik: M. Aleksejev, administrator,
      uzimajući u obzir pisani postupak i nakon rasprave održane 5. ožujka 2014.,
      uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:

               —

               za Data I/O GmbH, A. Linscheid, Rechtsanwältin,

               —

               za Hauptzollamt München, C. Erhart‑Parzefall, u svojstvu agenta,

               —

               za Europsku komisiju, F. Erlbacher i B.‑R. Killmann, u svojstvu agenata,

         odlučivši, nakon što je saslušao nezavisnog odvjetnika, da u predmetu odluči bez njegovog mišljenja,
      donosi sljedeću

         Presudu

               1

               Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje napomene 2. točke (a) odsjeka XVI. kombinirane nomenklature (u daljnjem tekstu: KN) iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.) u verzijama koje uzastopno proizlaze iz Uredbe Komisije (EZ) br. 2031/2001 od 6. kolovoza 2001. (SL L 279, str. 1.), Uredbe Komisije (EZ) br. 1832/2002 od 1. kolovoza 2002. (SL L 290, str. 1.), Uredbe Komisije (EZ) br. 1789/2003 od 11. rujna 2003. (SL L 281, str. 1.) i Uredbe Komisije (EZ) br. 1810/2004 od 7. rujna 2004. (SL L 327, str. 1.).

               2

               Zahtjev je upućen u okviru spora između Data I/O GmbH (u daljnjem tekstu: Data I/O) i Hauptzollamta München (carinsko tijelo grada Münchena) u svezi s tarifnim razvrstavanjem motora, jedinicâ za napajanje, lasera, generatora, kabela i strojeva za zamatanje termoskupljajućom folijom koji se koriste u sustavima za automatsko programiranje.

         Pravni okvir

         KN

               3

               KN se temelji na Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe (u daljnjem tekstu: HS) koji je izradilo Vijeće za carinsku suradnju, koje je postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), uspostavljenom međunarodnom konvencijom sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. i odobrenom, s Protokolom o njezinim izmjenama od 24. lipnja 1986., u ime Europske ekonomske zajednice, Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (SL L 198, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.). KN preuzima tarifne brojeve i podbrojeve HS‑a.

               4

               Na temelju članka 12. stavka 1. Uredbe br. 2658/87, kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 254/2000 od 31. siječnja 2000. (SL L 28, str. 16.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 2., str. 216.), Europska komisija svake godine donosi uredbu kojom se preuzima cjelokupna verzija KN‑a i carinskih stopa, koja proizlazi iz mjera koje donosi Vijeće Europske unije ili Komisija. Ta se uredba primjenjuje od 1. siječnja sljedeće godine.

               5

               Verzije KN‑a primjenjive na činjenice u glavnom postupku su one koje proizlaze iz uredbi br. 2031/2001, 1832/2002, 1789/2003 i 1810/2004. Dolje navedene relevantne odredbe imaju isti tekst u tim različitim verzijama.

               6

               U njezinom prvom dijelu, odsjeku I. A. nalaze se „Opća pravila za tumačenje KN‑a“. Njima se propisuje:
               „Razvrstavanje robe u [KN] uređuju sljedeća načela:

                        1.

                        Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja, te na temelju sljedećih pravila pod uvjetom da iz naziva tarifnih brojeva ili napomena ne proizlazi drukčije.

                  [...]

                        3.

                        Proizvode koje bi se, primjenom općeg pravila 2.(b) ili zbog bilo kojeg drugog razloga, na prvi pogled moglo razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva, razvrstava se na sljedeći način.

                                 a)

                                 tarifni broj koji sadrži najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom. Međutim, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi ili samo dio proizvoda pripremljenih u setu za pojedinačnu prodaju, te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadrži potpuniji ili određeniji opis robe.

                                 b)

                                 mješavine, složenu robu koja se sastoji od različitih materijala ili je izrađena od različitih komponenti i proizvode pripremljene u setovima za pojedinačnu prodaju, koje se ne može razvrstati primjenom općeg pravila 3.a, razvrstava se kao da se sastoje od materijala ili komponente koja im daje bitnu značajku, u mjeri u kojoj se taj kriterij može primijeniti.

                  [...]“

               7

               Drugi dio KN‑a sadrži odsjek XVI., pod naslovom „Strojevi i mehanički uređaji, električna oprema; njihovi dijelovi; aparati za snimanje i reprodukciju zvuka; aparati za snimanje i reprodukciju televizijske slike i zvuka, njihovi dijelovi i pribor“.

               8

               Napomena 2. tog odsjeka KN‑a glasi:
               „[D]ijelove strojeva (osim dijelova proizvoda iz tarifnog broja 8484, 8544, 8545, 8546 ili 8547) razvrstava se prema sljedećim pravilima:

                        a)

                        dijelove koji predstavljaju robu navedenu u bilo kojem tarifnom broju poglavlja 84 ili 85 (osim tarifnih brojeva 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8485, 8503, 8522, 8529, 8538 i 8548) u svim se slučajevima razvrstava u svoje odgovarajuće tarifne brojeve;

                        b)

                        druge dijelove, prikladne za uporabu samo ili uglavnom za određenu vrstu stroja ili za više strojeva iz istog tarifnog broja (uključujući strojeve iz tarifnog broja 8479 ili 8543), razvrstava se s tim strojevima ili u tarifni broj 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 ili 8538, ovisno o slučaju. Međutim, dijelove koji su jednako prikladni za uporabu uglavnom s robom iz tarifnih brojeva 8517 i 8525 do 8528, razvrstava se u tarifni broj 8517;

                  [...]“

               9

               Poglavlje 84 KN‑a pripada odsjeku XVI. Naslov mu je „Nuklearni reaktori, kotlovi, strojevi i mehanički uređaji; njihovi dijelovi“.

               10

               Tarifni broj 8422 KN‑a, koji se nalazi unutar tog poglavlja, odnosi se na „Strojev[e] za pranje posuđa (suđerice); strojev[e] za čišćenje ili sušenje boca ili drugih spremnika; strojev[e] za punjenje, zatvaranje, pečaćenje ili etiketiranje boca, limenki, kutija, vreća ili drugih spremnika; strojev[e] za stavljanje poklopaca na boce, staklenke, tube i slične spremnike; ostal[e] strojev[e] za pakiranje ili zamatanje (uključujući strojeve za zamatanje termoskupljajućom folijom); strojev[e] za gaziranje pića“.

               11

               Naslov tarifnog broja 8456 KN‑a, koji se nalazi u spomenutom poglavlju, glasi „Alatni strojevi za obradu svih vrsta materijala odvajanjem materijala, laserom ili drugim svjetlosnim ili fotonskim snopom, ultrazvukom, elektroerozijom, elektrokemijskim postupkom, snopom elektrona, snopom iona ili mlazom plazme“.

               12

               Tarifni broj 8471 KN‑a pripada istom poglavlju i odnosi se na „Strojev[e] za automatsku obradu podataka i njihove jedinice; magnetn[e] ili optičk[e] čitač[e], strojev[e] za bilježenje podataka u kodiranom obliku na nosače podataka i strojev[e] za obradu takvih podataka, nespomenut[e] niti uključen[e] na drugom mjestu“.

               13

               Naslov tarifnog broja 8473 poglavlja 84 KN‑a jest „Dijelovi i pribor (osim pokrova, kovčega za nošenje i slično) prikladni za uporabu isključivo ili uglavnom sa strojevima iz tarifnih brojeva 8469 do 8472“.

               14

               Odsjek XVI. KN‑a također obuhvaća poglavlje 85, pod naslovom „Električni strojevi i oprema te njihovi dijelovi; aparati za snimanje i reprodukciju zvuka, aparati za snimanje i reprodukciju televizijske slike i zvuka, njihovi dijelovi i pribor“.

               15

               To poglavlje KN‑a uključuje osobito sljedeće tarifne brojeve:

                        „8501

                        Električni motori i električni generatori (osim generatorskih agregata):

                  [...]

                        8504

                        Električni transformatori, statički pretvarači (npr. ispravljači) i indukcijske zavojnice:

                  [...]

                        8543

                        Električni strojevi i aparati, s posebnim funkcijama, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju:

                  [...]

                        8544

                        Izolirana žica (uključujući emajliranu ili anodiziranu), kabeli (uključujući koaksijalne kabele) i ostali izolirani električni vodiči, neovisno jesu li opremljeni priključnim uređajima ili ne; kabeli od optičkih vlakana, izrađeni od pojedinačno oplaštenih vlakana, neovisno sadrže li električne vodiče ili su opremljeni priključnim uređajima ili ne:

                  [...]“

               16

               Na datum činjenica iz glavnog postupka roba obuhvaćena tarifnim brojem 8471 KN‑a, ona obuhvaćena tarifnim brojem 8473 te nomenklature kao i dijelovi strojeva iz njezinog tarifnog broja 8471 bili su izuzeti od carine, dok se na robu razvrstanu pod tarifne brojeve 8422, 8456, 8501, 8504, 8543 i 8544 KN‑a plaćala varijabilna carina, ovisno o predmetnom podbroju.

         Napomene s objašnjenjem HS‑a

               17

               WCO odobrava, pod uvjetima utvrđenima člankom 8. Međunarodne konvencije o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe, Napomene s objašnjenjem i mišljenja o razvrstavanju koje je donio Odbor za HS. Verzija navedenih napomena koja je primjenjiva na činjenice u glavnom postupku jest ona koja je donesena tijekom 2002. godine.

               18

               U toj verziji Napomene s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na Opće pravilo 3.(a) navode osobito u točki IV. podtočki (a) da je „tarifni broj kojim se označava pojedinačni proizvod određeniji od tarifnog broja koji obuhvaća skupinu proizvoda“.

               19

               Napomene s objašnjenjem koje se odnose na/o napomeni 2. odsjeka XVI. HS‑a, sadržane u Općim razmatranjima tog odsjeka, glase:
               „II. – Dijelovi
               Kao opće pravilo, podložno isključenjima navedenima u gornjem broju I., dijelovi koji su isključivo ili uglavnom namijenjeni za određeni stroj ili uređaj ili za više strojeva ili uređaja obuhvaćenih istim tarifnim brojem (čak i br. 84.79 ili 85.43) razvrstavaju se u odgovarajući tarifni broj tog stroja ili tih strojeva. [...]
               [...]
               Ove odredbe se, međutim, ne primjenjuju na dijelove koji se sastoje od proizvoda navedenih u bilo kojem od tarifnih brojeva poglavlja 84 ili 85 (uz iznimku br. 84.85 i 85.48). Proizvode o kojima je riječ se u svakom slučaju razvrstava prema njihovim značajkama iako su oni u stvarnosti posebno namijenjeni za uporabu kao dijelovi u određenom stroju. [...]“

               20

               Napomene s objašnjenjem koje se odnose na poglavlje 84 HS‑a glase:
               „A. – Opća primjena poglavlja
               Podložno odredbama općih razmatranja odsjeka XVI., ovo se poglavlje odnosi na sve strojeve, uređaje i njihove dijelove koji nisu konkretnije obuhvaćeni poglavljem 85, osim:
               [...]
               C. – Dijelovi
               Za opća pravila o razvrstavanju dijelova upućuje se na opća razmatranja odsjeka.
               Kad je konkretno riječ o električnim dijelovima strojeva ili uređaja iz ovog poglavlja, napominje se da se oni koji se sastoje od proizvoda navedenih u bilo kojem od tarifnih brojeva poglavlja 85, a pripadaju tom poglavlju. O tome je osobito riječ kod električnih motora (br. 85.01) [...]“.

               21

               Napomene s objašnjenjem o tarifnom broju 8473 HS‑a određuju:
               „Podložno općim odredbama o razvrstavanju dijelova (vidjeti opća razmatranja odsjeka), ovaj tarifni broj obuhvaća dijelove i pribor namijenjene isključivo ili uglavnom za strojeve ili uređaje iz brojeva 84.69 do 84.72.“

               22

               Napomene s objašnjenjem koje se odnose na poglavlje 85 HS‑a predviđaju:
               „A. – Opća primjena i struktura poglavlja
               Ovim su poglavljem obuhvaćeni svi električni strojevi i uređaji kao i njihovi dijelovi, osim:

                        (a)

                        Strojeva i uređaja kao što su oni iz poglavlja 84, koji su razvrstani u ovu skupinu iako su električni […];

                  [...]
               C. – Dijelovi
               Kad je riječ o općim pravilima o razvrstavanju dijelova, upućuje se na opća razmatranja odsjeka.“

         Glavni postupak i prethodno pitanje

               23

               Između 2002. i 2005. Data I/O je iz Sjedinjenih Američkih Država u Njemačku uvozio električne motore, jedinice za napajanje, lasere, generatore, kabele i strojeve za zamatanje termoskupljajućom folijom (u daljnjem tekstu, zajedno: predmetna roba), koji se koriste u sustavima za automatsko programiranje.

               24

               Sustavi za automatsko programiranje služe za programiranje memorijskih modula, mikrokontrolera i logičkih sklopova. Za vrijeme procesa programiranja podaci iz jedne datoteke ili drugog modula prenose se pretvorbom signala u module za programiranje. Tijekom tog procesa električni motori fizički pokreću module za programiranje. Jedinice za napajanje proizvode struju potrebnu za funkcioniranje sustavâ. Laseri se koriste za kodiranje modula unutar sustava. Generatori su namijenjeni stvaranju vakuuma koji omogućuje premještanje modula unutar sustavâ za programiranje. Kabeli povezuju elektroničke dijelove navedenih sustava. Naposljetku, strojevi za zamatanje termoskupljajućom folijom omogućuju brtvljenje i pakiranje programiranih modula.

               25

               Roba na koju se odnosio ovaj uvoz bila je prijavljena pod tarifnim brojem 8471 KN‑a. Bila je puštena u slobodan promet bez plaćanja carine.

               26

               Nakon naknadne provjere Hauptzollamt München, smatrajući da je električne motore, jedinice za napajanje, lasere, generatore, kabele i strojeve za zamatanje termoskupljajućom folijom trebalo razvrstati, navedenim redom, pod tarifne brojeve 8501, 8504, 8456, 8543, 8544 i 8422 KN‑a, pristupio je naknadnoj naplati uvozne carine, što je bilo posljedica takvog razvrstavanja.

               27

               U tom kontekstu Data I/O podnio je tužbu sudu koji je uputio zahtjev. U prilog svojoj tužbi ističe da predmetnu robu treba razvrstati pod tarifni broj 8473 KN‑a, kao dijelove stroja koji je, sam po sebi, obuhvaćen tarifnim brojem 8471 KN‑a.

               28

               Hauptzollamt München s druge strane smatra da je, u skladu s napomenom 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a, proizvod pod tarifnim brojem poglavlja 84 ili 85 KN‑a obuhvaćen tim tarifnim brojem, iako ga se također može razvrstati pod tarifni broj 8473 te nomenklature.

               29

               Sud koji je uputio zahtjev smatra da su električni motori, jedinice za napajanje, laseri, generatori, kabeli i strojevi za zamatanje termoskupljajućom folijom dijelovi sustava za automatsko programiranje Data I/O i da ih treba razvrstati, navedenim redom, pod tarifne brojeve 8501, 8504, 8456, 8543, 8544 i 8422 KN‑a.

               30

               Taj se sud međutim pita, uzimajući u obzir presudu Data I/O (C‑370/08, EU:C:2010:284), o sukladnosti tog razvrstavanja s obzirom na napomenu 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a. Prema mišljenju tog suda Sud je presudio, u točki 43. te presude, da prilagodnik, kao što je onaj korišten u sustavima za programiranje Data I/O, može biti razvrstan pod tarifni broj 8536 KN‑a samo ako je razvrstavanje pod tarifne brojeve 8471 i 8473 bilo isključeno. Iz toga slijedi prioritetno razvrstavanje pod tarifni broj 8473 u odnosu na tarifni broj 8536 KN‑a, štoviše, sistematsko prvenstvo tarifnog broja 8473 nad ostalim tarifnim brojevima poglavlja 84 i 85 KN‑a. Međutim, primjećujući osobito da se Sud u spomenutoj presudi nije pozabavio tumačenjem napomene 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a o tarifnom razvrstavanju dijelova strojeva, sud koji je uputio zahtjev sumnja u činjenicu da takve dijelove strojeva treba prioritetno razvrstavati pod tarifni broj 8473. Pozivanjem na Napomene s objašnjenjem HS‑a o napomeni 2. odsjeka XVI., o poglavljima 84 i 85 kao i o tarifnom broju 8473 tog sustava, sud koji je uputio zahtjev smatra da tarifni broj 8473 KN‑a nema, kad je riječ o razvrstavanju dijelova strojeva, prvenstvo nad drugim tarifnim brojevima poglavlja 84 i 85 te nomenklature.

               31

               U tim je okolnostima Finanzgericht München odlučio prekinuti postupak i Sudu uputiti sljedeće prethodno pitanje:
               „Treba li napomenu 2.(a) odsjeka XVI. [KN‑a] tumačiti na način da proizvod koji ispunjava uvjete da bude istodobno razvrstan pod tarifni broj 8473 (kao dio) i pod drugi tarifni broj poglavlja 84 ili drugi tarifni broj poglavlja 85 (kao samostalni proizvod) mora biti razvrstan pod taj drugi tarifni broj zato što tarifni broj 8473 nema prvenstvo nad drugim tarifnim brojevima poglavlja 84 ni nad drugim tarifnim brojevima poglavlja 85?“

         O prethodnom pitanju

               32

               Sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li napomenu 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a tumačiti na način da robu, koju se može istodobno razvrstati razvrstati pod tarifni broj 8473 te nomenklature, kao dio stroja obuhvaćenoga tarifnim brojem 8471 navedene nomenklature, i pod jedan od tarifnih brojeva 8422, 8456, 8501, 8504, 8543 i 8544 te iste nomenklature, kao samostalni proizvod, treba razvrstati pod tarifni broj 8473 ili pod jedan od potonjih tarifnih brojeva.

               33

               Treba podsjetiti na to da Napomene s objašnjenjem koje je, kad je riječ o KN‑u, sastavila Komisija i, kad je riječ o HS‑u, WCO, značajno doprinose tumačenju opsega različitih tarifnih brojeva a da ipak nemaju obvezujuću pravnu snagu (vidjeti osobito presudu Delphi Deutschland, C‑423/10, EU:C:2011:315, t. 24.).

               34

               Kako bi se sudu koji je uputio zahtjev dao koristan odgovor, važno je, najprije, precizirati da se napomena 2. odsjeka XVI. KN‑a primjenjuje samo na tarifno razvrstavanje „dijelova strojeva“ (u tom smislu vidjeti presudu Senelco, 57/85, EU:C:1986:94, t. 12.).

               35

               U tom smislu valja istaknuti da KN, u verziji primjenjivoj na spor u glavnom postupku, ne određuje pojam „dijelovi“ u smislu napomene 2. odsjeka XVI. te nomenklature. Međutim iz sudske prakse Suda, kad je riječ o tarifnom broju 8473 KN‑a i njegovoj napomeni 2.(b) odsjeka XVI., proizlazi da pojam „dijelovi“ podrazumijeva postojanje cjeline za čije su funkcioniranje oni neophodni (vidjeti presude Peacock, C‑339/98, EU:C:2000:573, t. 21.; Ruma, C‑183/06, EU:C:2007:110, t. 31. kao i Rohm & Haas Electronic Materials CMP Europe i dr., C‑336/11, EU:C:2012:500, t. 34.). Iz te sudske prakse proizlazi da kako bi se neki proizvod moglo smatrati „dijelom“, nije dovoljno dokazati da bez tog proizvoda stroj ne može odgovoriti potrebama za koje je namijenjen. Također potrebno je dokazati da je mehanički ili električni rad stroja o kojem je riječ uvjetovan spomenutim proizvodom (u tom smislu vidjeti presude Turbon International, C‑276/00, EU:C:2002:88, t. 30. kao i Rohm & Haas Electronic Materials CMP Europe i dr., EU:C:2012:500, t. 35.).

               36

               Međutim, treba podsjetiti na to da, kada je Sudu podnesen zahtjev za prethodnu odluku o tarifnom razvrstavanju, njegova je uloga nacionalnom sudu razjasniti kriterije čija će provedba potonjem omogućiti da ispravno razvrsta u KN proizvode o kojima je riječ, a ne da sam provede to razvrstavanje i to osobito zato što ne raspolaže svim informacijama koje su mu u tom smislu neophodne. Stoga je nacionalni sud u svakom slučaju u boljem položaju da to učini (presuda Lecson Elektromobile, C‑12/10, EU:C:2010:823, t. 15. i navedena sudska praksa).

               37

               Stoga je sud koji je uputio zahtjev dužan ispitati jesu li jedinice za napajanje, kabeli, motori, generatori, laseri i strojevi za zamatanje termoskupljajućom folijom o kojima je riječ u glavnom postupku „dijelovi“ strojeva u smislu napomene 2. odsjeka XVI. KN‑a. Ako on zaključi da su navedeni elementi ti „dijelovi“ strojeva, dužan ih je razvrstati u skladu s tom napomenom.

               38

               U tom smislu valja podsjetiti na to da, prema napomeni 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a, „dijelove koji predstavljaju robu navedenu u bilo kojem tarifnom broju poglavlja 84 ili 85 (osim tarifnih brojeva 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8485, 8503, 8522, 8529, 8538 i 8548) u svim se slučajevima razvrstava u svoje odgovarajuće tarifne brojeve“.

               39

               To pravilo o razvrstavanju primjenjuje se kada se dijelovi o kojima je riječ sastoje od proizvoda na koje se, zbog njihovih vlastitih svojstava, primjenjuje određeni tarifni broj iz poglavlja 84 ili 85 KN‑a (u tom smislu vidjeti presudu Fuss, 60/77, EU:C:1977:213, 2462.).

               40

               Na temelju tog pravila o razvrstavanju dijelovi strojeva se razvrstavaju ovisno o njihovim vlastitim značajkama, kao samostalni proizvodi pod određeni tarifni broj koji se odnosi na te proizvode.

               41

               Kad je riječ o električnim motorima, jedinicama za napajanje, laserima, generatorima, kabelima i strojevima za zamatanje termoskupljajućom folijom o kojima je riječ u glavnom postupku, na te se proizvode, prema podacima koje je dostavio sud koji je uputio zahtjev, sljedećim redom primjenjuju tarifni brojevi 8501, 8504, 8456, 8543, 8544 i 8422 KN‑a. Oni bi se stoga, na temelju napomene 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a, mogli razvrstati pod te brojeve. Ipak, sud koji je uputio zahtjev također tvrdi da bi se svaka od te robe mogla razvrstati pod tarifni broj 8473 KN‑a, kao dio stroja na koji se primjenjuje tarifni broj 8471 te nomenklature.

               42

               U tim okolnostima valja utvrditi treba li tu robu, u skladu s napomenom 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a, razvrstati pod tarifne brojeve 8422, 8456, 8501, 8504, 8543 i 8544 ili pod tarifni broj 8473 KN‑a. S obzirom na to da se taj potonji tarifni broj u spomenutoj napomeni navodi u zagradama, kao i to da se spominje u napomeni 2.(b) tog odsjeka, radi utvrđivanja odnosa između spomenutih tarifnih brojeva potrebno je ocijeniti značenje te zagrade i, s druge strane, odnos između napomene 2.(a) i napomene 2.(b) odsjeka XVI. KN‑a.

               43

               Kao prvo, kad je riječ o značenju zagrade iz napomene 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a, potrebno je ustvrditi da ta napomena odražava sadržaj općeg pravila 3.(a) te nomenklature, prema kojem kada je neka roba istodobno obuhvaćena dvama različitim tarifnim brojevima, treba ju razvrstati pod najodređeniji tarifni broj. Potrebno je naglasiti da je, prema Napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na to opće pravilo, „tarifni broj kojim se označava pojedinačni proizvod određeniji od tarifnog broja koji obuhvaća skupinu proizvoda“.

               44

               Međutim, tarifni broj 8473 KN‑a, utoliko što se odnosi na dijelove i pribor prikladne za uporabu isključivo ili uglavnom sa strojevima iz tarifnih brojeva 8469 do 8472, jest, kao i drugi tarifni brojevi iz zagrade u napomeni 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a, generički tarifni broj.

               45

               Iz toga slijedi da se dijelovi strojeva, koje bi se moglo razvrstati kao samostalne proizvode pod tarifne brojeve koji se na njih odnose, ne mogu razvrstati pod tarifne brojeve unutar zagrade iz napomene 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a, u ovom slučaju pod tarifni broj 8473 KN‑a.

               46

               Kao drugo, kad je riječ o međuodnosu između napomene 2.(a) i napomene 2.(b) odsjeka XVI. KN‑a, valja ustvrditi da, iako napomena 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a predviđa, kako je naznačeno u točki 40. ove presude, pravilo o razvrstavanju koje se temelji na vlastitim značajkama dijelova strojeva, napomena 2.(b) odsjeka XVI. KN‑a utvrđuje pravilo o razvrstavanju koje se temelji na njihovoj svrsi kad su ti dijelovi „prikladn[i] za uporabu samo ili uglavnom za određenu vrstu stroja ili za više strojeva iz istog tarifnog broja“. Prema tom pravilu „druge dijelove, […] razvrstava se s tim strojevima ili u tarifni broj 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 ili 8538, ovisno o slučaju“.

               47

               Iz teksta napomene 2.(b) odsjeka XVI. KN‑a, s jedne strane, proizlazi da se ona primjenjuje samo na dijelove strojeva koji se ne mogu razvrstati na temelju točke (a) te napomene, zato što oni nisu samostalni proizvodi na koje se, kao takve, primjenjuju određeni tarifni brojevi poglavlja 84 ili poglavlja 85 KN‑a. Takvo tumačenje jasno proizlazi iz više jezičnih verzija napomene 2.(b) odsjeka XVI. KN‑a, kao što su verzije na njemačkom i engleskom jeziku, prema kojima se spomenuta napomena odnosi na razvrstavanje „drugih dijelova“(„other parts“, „andere Teile“).

               48

               S druge strane, napomena 2.(b) odsjeka XVI. KN‑a, kojom se utvrđuje pravilo o razvrstavanju temeljeno na svrsi dijela predmetnog stroja, izričito dopušta razvrstavanje takvog dijela pod tarifni broj 8473 KN‑a.

               49

               Stoga je razvrstavanje pod tarifni broj 8473 KN‑a moguće samo u nedostatku tarifnog broja kojim bi se omogućilo razvrstavanje predmetnog dijela kao samostalnog proizvoda. Slijedom navedenoga tarifni broj 8473 KN‑a treba smatrati rezidualnim tarifnim brojem i, stoga, supsidijarnim u odnosu na tarifne brojeve koji omogućuju razvrstavanje dijela stroja kao samostalnog proizvoda.

               50

               Štoviše, takav zaključak potvrđuju Napomene s objašnjenjem HS‑a o napomeni 2. odsjeka XVI. tog sustava, prema kojima iako se dijelovi strojeva, u načelu, razvrstavaju pod tarifni broj koji je relevantan za stroj ili strojeve za koje su isključivo ili uglavnom namijenjeni, „dijelove koji se sastoje od proizvoda navedenih u bilo kojem od tarifnih brojeva poglavlja 84 ili 85 [HS‑a] se u svakom slučaju razvrstava prema njihovim značajkama iako su [ti proizvodi] u stvarnosti posebno namijenjeni za uporabu kao dijelovi u određenom stroju“.

               51

               Stoga treba zaključiti da, suprotno onome što tvrdi Data I/O, napomena 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a ne predviđa prioritetno razvrstavanje dijelova strojeva pod tarifni broj 8473 KN‑a umjesto pod neki drugi tarifni broj iz poglavlja 84 i 85 KN‑a. Upravo suprotno, iz napomene 2.(a) i (b) odsjeka XVI. te nomenklature proizlazi da je razvrstavanje dijela stroja pod tarifni broj 8473 supsidijarno u odnosu na razvrstavanje dijela kao proizvoda, na temelju točke (a) spomenute napomene.

               52

               Takvo prioritetno razvrstavanje pod tarifni broj 8473 KN‑a štoviše ne proizlazi ni iz Napomena s objašnjenjem HS‑a pod A, prvi odlomak, o poglavlju 85 tog sustava, prema kojima spomenuto poglavlje 85 „obuhvać[a] sv[e] električn[e] strojev[e] i uređaj[e] kao i njihov[e] dijelov[e], osim [...] strojeva i uređaja kao što su oni iz poglavlja 84, koji su razvrstani u ovu skupinu iako su električni“.

               53

               Iz napomena s objašnjenjem proizlazi da kada se na neki stroj ili uređaj može primijeniti tarifni broj kako iz poglavlja 84 tako i iz poglavlja 85 KN‑a, njegovo tarifno razvrstavanje treba izvršiti pod prvi od tih brojeva. Osim toga, u točkama 43. i 44. presude Data I/O (EU:C:2010:284), Sud je iz Napomena s objašnjenjem HS‑a, pod A, prvi odlomak, o poglavlju 85 toga sustava zaključio da se dio stroja, kao što je prilagodnik koji je Data I/O koristio u strojevima za programiranje o kojima je riječ, može razvrstati pod tarifni broj 8536 KN‑a samo ako nije obuhvaćen tarifnim brojevima 8471 i 8473 te nomenklature.

               54

               Unatoč tome, treba ustvrditi da se pravilo ugrađeno u Napomene s objašnjenjem HS‑a, pod A, prvi odlomak, o poglavlju 85 toga sustava ne primjenjuje na tarifno razvrstavanje dijelova strojeva u smislu napomene 2. odsjeka XVI. KN‑a.

               55

               S jedne strane, prema Napomenama s objašnjenjem HS‑a, pod A, prvi odlomak, o poglavlju 85 toga sustava, to poglavlje obuhvaća sve električne strojeve i uređaje kao i njihove dijelove, osim, osobito „strojeva i uređaja kao što su oni iz poglavlja 84“. Međutim, dijelovi strojeva nisu obuhvaćeni tom iznimkom. S druge strane, kad je upravo riječ o dijelovima strojeva, Napomene s objašnjenjem, pod C upućuju na opća razmatranja odsjeka XVI. koja osobito sadrže gore spomenutu napomenu 2.

               56

               Stoga se ne može smatrati niti da su Napomene s objašnjenjem, pod A, prvi odlomak, o poglavlju 85 toga sustava iznimka od pravilâ o razvrstavanju dijelova stroja, kao što su ona koja proizlaze iz napomene 2. odsjeka XVI. KN‑a, niti da se njima daje bilo kakvo prvenstvo razvrstavanju dijelova strojeva pod tarifni broj 8473 te nomenklature u odnosu na tarifne brojeve obuhvaćene njezinim poglavljem 85.

               57

               Osim toga, zaključak o postojanju takvog prvenstva razvrstavanja dijelova strojeva pod tarifni broj 8473, a ne pod druge tarifne brojeve obuhvaćene poglavljima 84 i 85 KN‑a ne može se izvući ni iz drugih presuda na koje se poziva Data I/O i u kojima je Sud navodno proveo prioritetno tarifno razvrstavanje pod tarifni broj 8473 KN‑a.

               58

               Ponajprije, kad je riječ o presudi Peacock (EU:C:2000:573), valja ustvrditi da je Sud istaknuo, u njezinoj točki 21., da roba o kojoj je riječ u tom predmetu, to jest mrežne kartice namijenjene za ugradnju u računala, nisu „dijelovi“ stroja. Stoga se iz činjenice da je Sud samo ispitao mogućnost razvrstavanja te robe pod tarifni broj 8473 KN‑a, bez ispitivanja tarifnog broja 8517 te nomenklature, ne može izvući zaključak da jedan dio stroja treba prioritetno razvrstati pod tarifni broj 8473 navedene nomenklature, a ne pod neki od drugih tarifnih brojeva obuhvaćenih poglavljem 85 KN‑a.

               59

               Nadalje, kad je riječ o presudi Turbon International (C‑250/05, EU:C:2006:681), dovoljno je primijetiti da se, s jedne strane, u predmetu povodom kojega je donesena te presuda nije postavilo nijedno pitanje razvrstavanja dijela stroja u smislu napomene 2. odsjeka XVI. KN‑a. S druge strane, i u svakom slučaju, iz točke 31. presude Turbon International (EU:C:2002:88) već slijedi da spremnik s tintom o kojem je riječ u tim dvama predmetima nije „dio“, u smislu tarifnog broja 8473 KN‑a.

               60

               Naposljetku, kad je riječ o presudi Kloosterboer Services (C‑173/08, EU:C:2009:382), valja primijetiti da je Sud u toj presudi primijenio opće pravilo 3.(b) KN‑a o razvrstavanju proizvoda sastavljenih od različitih materijala dodijeljenih različitim podbrojevima KN‑a. Na temelju tog općeg pravila, kako bi se izvršilo tarifno razvrstavanje proizvoda, potrebno je utvrditi koji je između materijala koji čine navedeni proizvod onaj koji mu daje bitnu značajku (presuda Kloosterboer Services, EU:C:2009:382, t. 31.). Za potrebe primjene tog općeg pravila Sud je u toj presudi pristupio uzastopnoj analizi tarifnih brojeva 8473 30 90 i 8414 59 30 KN‑a. Iz tog Iz te analize ne može se izvući zaključak da je Sud namjeravao dati bilo bilo kakav prioritet tarifnom broju 8473 KN‑a nad drugim tarifnim brojevima poglavlja 84, odnosno nad onima poglavlja 85 te nomenklature radi tarifnog razvrstavanja na temelju njezine napomene 2. odsjeka XVI.

               61

               Stoga, kad je riječ o predmetnoj robi, i podložno ocjeni koju u tom smislu mora izvršiti sud koji je uputio zahtjev, s obzirom na to da ju se može razvrstati kako pod tarifni broj 8473, kao dijelove stroja obuhvaćenog tarifnim brojem 8471 KN‑a, tako i kao proizvode pod jedan od tarifnih brojeva 8422, 8456, 8501, 8504, 8543 i 8544 KN‑a, ta se roba mora razvrstati kao samostalni proizvodi pod jedan od potonjih tarifnih brojeva, ovisno o njezinim značajkama.

               62

               S obzirom na sva prethodna razmatranja, na postavljeno pitanje valja odgovoriti tako da napomenu 2.(a) odsjeka XVI. KN‑a treba tumačiti na način da robu, koju se može razvrstati istodobno pod tarifni broj 8473 te nomenklature, kao dio stroja obuhvaćenog tarifnim brojem 8471 KN‑a, i pod jedan od tarifnih brojeva 8422, 8456, 8501, 8504, 8543 i 8544 te nomenklature, kao samostalni proizvod, treba razvrstati, kao takvu, pod jedan od potonjih tarifnih brojeva, ovisno o njegovim vlastitim značajkama.

         Troškovi

               63

               Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

               Slijedom navedenoga, Sud (četvrto vijeće) odlučuje:

                     Napomenu 2.(a) odsjeka XVI. kombinirane nomenklature iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, u verzijama koje uzastopno proizlaze iz Uredbe Komisije (EZ) br. 2031/2001 od 6. kolovoza 2001., Uredbe Komisije (EZ) br. 1832/2002 od 1. kolovoza 2002., Uredbe Komisije (EZ) br. 1789/2003 od 11. rujna 2003. i Uredbe Komisije (EZ) br. 1810/2004 od 7. rujna 2004., treba tumačiti na način da robu, koju se može razvrstati istodobno pod tarifni broj 8473 te nomenklature, kao dio stroja obuhvaćenog tarifnim brojem 8471 navedene nomenklature, i pod jedan od tarifnih brojeva 8422, 8456, 8501, 8504, 8543 i 8544 te nomenklature, kao samostalni proizvod, treba razvrstati, kao takvu, pod jedan od potonjih tarifnih brojeva, ovisno o njegovim vlastitim značajkama.

                     Potpisi

            (
            *1
         )	Jezik postupka: njemački


Presuda Općeg suda (treće vijeće) od 16. lipnja 2015.#Gako Konietzko GmbH protiv Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) (OHIM).#Žig Zajednice – Prijava trodimenzionalnog žiga Zajednice – Oblik cilindrične, crvene i bijele posude – Apsolutni razlog za odbijanje – Nepostojanje razlikovnog karaktera – Članak 7. stavak 1. točka (b) Uredbe br. 207/2009.#Predmet T-654/13.


Presuda Suda (treće vijeće) od 15. travnja 2010.#CIBA Speciality Chemicals Central and Eastern Europe Szolgáltató, Tanácsadó és Keresdedelmi kft protiv Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (APEH) Hatósági Főosztály.#Zahtjev za prethodnu odluku: Pest Megyei Bíróság - Mađarska.#Predmet C-96/08.


Presuda Suda (osmo vijeće) od 2012. veljača 16.#Varzim Sol – Turismo, Jogo e Animação, SA protiv Fazenda Pública.#Zahtjev za prethodnu odluku, podnesena po Supremo Tribunal Administrativo.#Predmet C-25/11.


Presuda Suda (treće vijeće) od 21. prosinca 2011.#Danske Svineproducenter protiv Justitsministeriet.#Zahtjev za prethodnu odluku: Vestre Landsret - Danska.#Predmet C-316/10.


Presuda Suda (prvo vijeće) od 15. prosinca 2005.#Komisija Europskih zajednica protiv Kraljevine Španjolske.#Povreda obveze države članice - Direktiva 76/160/EEZ - Direktiva 79/923/EEZ.#Predmet C-26/04.